Sprogstantys junginiai (Chemija | Mokslas)
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Su dinamito pasirodymu prasidėjo nauja ūkinės veiklos era. Jis palengvino tūkstančių žmonių darbą, kurio anksčiau reikėjo gatvėms nutiesti, kanalams, tuneliams iškasti ar uoloms iškirsti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Įvairūs chemikalai yra labai paplitę aplinkoje. Nors dauguma yra visiškai nepavojingi ar net gyvybiškai svarbūs, kiti gali jus greitai nužudyti. Pristatome keletą pavojingiausių cheminių medžiagų, su kuriomis, tikimės, niekada nesusidursite.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Antradienį Beiruto uoste nugriaudėjęs sprogimas šokiravo pasaulį. Kol kas skelbiama, kad sprogimo kaltininkas – uoste ne vienerius metus saugotas amonio nitratas. Ir nors ši medžiaga yra naudojama kaip trąša žemės ūkyje, KTU mokslininkas, docentas Egidijus Griškonis perspėja, kad ši medžiaga taip pat yra naudojama gaminti sprogmenims. Mokslininkas įvardija, ką turėtų žinoti kiekvienas, kad tokia nelaimė – nepasikartotų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Rugpjūčio 4 dieną nugriaudėjęs galingas sprogimas Beiruto (Libanas) uosto plote pražudė daugiau nei 100 žmonių ir bent 4000 sužalojo. Štai kas kol kas žinoma.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Sprogmenų mokslas prasidėjo nuo dūminio parako, kurį prieš maždaug 1000 metų išrado kinai. Jis buvo naudojamas ne tik užburiantiems fejerverkams sukurti, bet lėmė ir šaunamųjų ginklų tobulėjimą. Dūminiam parakui degant išsiskiria dujos, užimančios net 3000 kartų didesnį tūrį nei dar nesudegęs parakas. Tai milžiniškas slėgis, kuris ir sukuria sprogimo efektą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Termito mišinys tradiciškai yra naudojamas sunkiosios pramonės darbams, pavyzdžiui, traukinių bėgiams suvirinti. Tačiau vienas vaikinas panaudojo šią priemonę kurdamas patranką savo garaže.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Turbūt daugelis žino, jog šarminiai metalai yra itin „jautrūs“ vandeniui. Šiame vaizdo įraše galite pasižiūrėti, kaip iš tiesų vyksta tokia reakcija.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kalifornijos technologijų instituto (JAV) chemikai sukūrė polimerą, kuris smarkiai sumažina aviacinių degalų užsiliepsnojimo per avariją galimybę. Polimeras nekeičia aviacinių degalų savybių variklyje, tačiau įvykus avarijai degalai, kurių sudėtyje yra šio polimero, neužsiliepsnoja.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Bum! Net jei plunksna nukristų ar nusileistų uodas ant azoto trijodido, ši tamsiai violetinės spalvos medžiaga akimirksniu sprogtų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mėgstate sukiotis virtuvėje ir gaminti maistą? Tuomet derėtų įsiminti vieną auksinę taisyklę.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tokį vizualinį sprogimo efektą kažin ar yra pavykę pasiekti net ir geriausiems Holivudo kompiuterinių efektų meistrams. O čia – jokios kompiuterinės imitacijos. Viskas tikra ir realiai nufilmuota – tik labai sulėtinta.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kam nepatinka fejerverkai? Šviesos, spalvos ir, žinoma, trenksmas. Tačiau fejerverkų istorijoje džiaugsmo ir šventės mažiau nei ašarų ir skausmo. Gerokai anksčiau nei buvo sugalvoti fejerverkai, kinai išrado esminę fejerverkų sudedamąją dalį, kuri nuskraidina tas šviesas ir spalvas į dangų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dalis tarptautinio Los Andželo oro uosto spalio 13 d. buvo uždaryta po to, kai darbuotojų poilsio kambaryje sprogo sauso ledo bomba. Apie sužeistuosius nepranešama, tačiau kol incidentas buvo tiriamas, visi skrydžiai iš pirmojo terminalo buvo atšaukti ir vėlavo bent po keletą valandų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naujas sprogmenų ieškiklis, kurio veikimas pagrįstas pažangia optine technologija, gali aptikti mažesnius nei 1 mg sprogmenų pėdsakus 20 metrų atstumu.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Penktoje klasėje besimokanti 10-metė Kanzas Sičio (JAV) gyventoja Klara Lacen (Clara Lazen) atrado tetranitratoksikarboną – molekulę, kurią sudaro deguonis, azotas ir anglis. Ši medžiaga gali būti naudojama įvairiai – ir kaip sprogstamoji medžiaga, ir kaip energiją kaupianti medžiaga.