Trąšos (Chemija | Mokslas)
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Iki XIX a. vyravo teorija, kad augalai maisto medžiagas pasisavina iš oro, nors žemdirbiai seniai dirvas tręšė mėšlu matydami, kad tokioje augalai auga geriau. Vidurio Europoje paplitusi trąša buvo medžio pelenai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Antradienį Beiruto uoste nugriaudėjęs sprogimas šokiravo pasaulį. Kol kas skelbiama, kad sprogimo kaltininkas – uoste ne vienerius metus saugotas amonio nitratas. Ir nors ši medžiaga yra naudojama kaip trąša žemės ūkyje, KTU mokslininkas, docentas Egidijus Griškonis perspėja, kad ši medžiaga taip pat yra naudojama gaminti sprogmenims. Mokslininkas įvardija, ką turėtų žinoti kiekvienas, kad tokia nelaimė – nepasikartotų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Rugpjūčio 4 dieną nugriaudėjęs galingas sprogimas Beiruto (Libanas) uosto plote pražudė daugiau nei 100 žmonių ir bent 4000 sužalojo. Štai kas kol kas žinoma.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vargu, ar geologinio išsilavinimo neturintiems žmonėms terminas „glaukonitas“ ką nors sako. Tačiau šį pavadinimą vertėtų įsiminti, nes mokslininkai sako, jog Lietuvoje yra bent du perspektyvūs regionai, kuriuose gali slypėti šios vertingos žaliavos klodai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kinijos Hefei Mokslo ir technologijų universitete dirbantiems mokslininkams vienu šūviu pavyko nušauti du paukščius: jie atrado būdą, leidžiantį anglies dioksidą ir vištų plunksnas paversti trąšomis.
|
||