Elektrai laidžios medžiagos
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Po daugiau nei šimtmečio laukimo mokslininkai pranešė atradę pirmąjį kambario temperatūros superlaidininką. Junginys be pasipriešinimo praleidžia elektros srovę iki 15 °C, bet tik esant dideliam slėgiui.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Grafenas yra labai keista medžiaga. Viena vertus - tai yra vieno atomo storio anglies lakštai. Kita vertus, tai - už plieną žymiai stipresnė medžiaga, kuri yra labai geras šilumos ir elektros laidininkas. Na, dėl pastarojo mokslininkai nebėra tokie tikri - pasirodo, vienas grafeno lapelis gali būti ir superlaidininkas, ir izoliatorius.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dauguma baterijų yra pagamintos taip, kad vienoje jų pusėje yra anodas, o kitoje – katodas ir juos skiria separatorius. Dabar Kornelio universiteto inžinieriai sukūrė neįprastą ir naują struktūrą, kurios sudedamosios dalys persipynė ir, jų nuomone, tai leidžia bateriją įkrauti per keletą sekundžių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<em>Lipnia juosta plikų laidų izoliuoti dar greitai nenustosime, tačiau elektrai laidus plastikas, už kurio atradimą buvo suteikta Nobelio premija, gali suteikti galimybių, į kurias dabar žvel
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<i>Tai į vadovėlius pateksiantis šimtmečius trukusio triūso rezultatas: po daugiau nei 200 metų aiškinimosi, kaip vandens molekulės praleidžia elektrą, tai buvo stebėta tiesiogiai.</i>
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Skaitmeninės technologijos palaipsniui užvaldo pasaulį ir mokslininkams tenka galvoti apie tobulesnius duomenų talpinimo būdus. Vienos įmonės duomenis talpina vandenynuose, o kitos žiūri aukščiau ir ketina statyti milžiniškus dangoraižius.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<i>Mokslininkai, nekeisdami pradinės grafeno būsenos, sukūrė superlaidininką iš grafeno ir kalcio atomų sumuštinio.</i>
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai iš Bristolio universiteto stebėjo vieno seniausių empirinių fizikos dėsnių pažeidimą. Atliktas eksperimentas su purpurine bronza, kuri yra metalas su unikaliomis vienmatėmis elektroninėmis savybėmis. Gauti rezultatai parodė, kad Vydemano-Franco (Wiedemann-Franz) dėsnis nebegalioja. Darbas atspausdintas „Nature” žurnale.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ar žinojote, kad paprasto pieštuko grafitas galiausiai gali pakeisti pasaulį? Perversmą žada padaryti ne pats grafitas, o iš jo pagaminta unikali medžiaga – grafenas. Tai ypatinga medžiaga, kuri, kaip manoma, bus elektronikos pramonės kita nauja viltis kuriant ypatingai greitus elektronikos įrenginius. Tiesa, kol kas žengiami pirmieji fundamentiniai mokslinių tyrimų žingsniai, o gaunamos naujos žinios sutinkamos kaip nedidelės mokslo pergalės.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Elektronikos tyrėjai dievina grafeną. Ši dvimatė vieno anglies atomo storio plėvelė yra tarytum tikrų tikriausias elektronų greitkelis, savo pralaidumu bene šimtąkart lenkiantis įprastinį silicį. Tačiau JAV Nacionalinio standartų ir technologijos instituto (NIST) mokslininkai perspėja: sukurti grafeno pagrindu veikiančius įtaisus bus nepaprastai sudėtinga, mat naujausi matavimai rodo, jog grafenu padengus elektronikos pramonėje naudojamus padėklus judrusis greitkelis virs...
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Japonijos tyrėjai atskleidė, kodėl stroncio iridžio oksidas Sr2IrO4, iki tol laikytas kuo tikriausiu laidininku, iš tikrųjų yra izoliatorius. Manoma, kad įdomios šio pereinamojo metalo oksido elektrinės savybės gali padėti pamatus naujoviškų elektroninių prietaisų arba superlaidininkų sukūrimui.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kodėl kai kurios medžiagos gerai tinka saulės elementams arba šviesos diodams, dar vadinamais LED (light emitting diodes) gaminti, o kitos - ne?
|
||