Skirtingų medžiagų sandūros ir jų fizikinės savybės
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Magnetai yra visur. Beveik kiekviename elektroniniame įrenginyje jie naudojami, įskaitant garsiakalbius, kuriuos naudojate klausydamiesi muzikos. Magnetai, kilę iš Graikijos salos Magnezijos, tapo neatsiejama šiuolaikinio pasaulio dalimi.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Elektronikos prietaisai yra įmanomi tik dėka elementų, kurie vadinami retaisiais žemės elementais. Kaip jau galima spręsti iš šios grupės pavadinimo, pastarieji elementai yra reti bei brangūs. Bet galbūt viskas pasikeis. Grupė mokslininkų teigia radę būdą, kaip sujungti įprastus elementus, kuriuos būtų galima panaudoti elektronikoje, saulės panelėse ir kitose srityse.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prieš trejus metus pirmą kartą išgirdome, kaip Švedijos KHT Karališkojo technologijų instituto mokslininkai sukūrė skaidrią medieną. Ji galėtų tapti pigesne alternatyva silicio pagrindo stiklui, kuris plačiai naudojamas nuo pastatų langų iki saulės elementų. Dabar ši įdomi medžiaga atskleidė naujų savybių – pasirodo, kad ji gali kaupti, o vėliau išlaisvinti šilumą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Paprastai, jei norima kartu sujungti metalines ir plastikines detales, reikia naudoti klijus arba kniedes. Tačiau Vokietijos Fraunhofer’io instituto inžinieriai sukūrė „ginklą“, kuris, jų teigimu, užtikrina gerokai greitesnį ir pigesnį sujungimo procesą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dan’as Shechtman’as yra Nobelio premijos laureatas, kuris apdovanotas už „nesąmonę“. Bent jau taip manė kai kurie mokslininkai. Dan’ui prireikė beveik 40 metų, kad jis pagaliau įtikintų chemikų bendruomenę savo atradimu, kuris, kaip manoma, yra tiesiog neįmanomas. Kalbame apie naują medžiagą – kvazikristalus. Ir pagaliau nuo teorijos mokslininkai perėjo prie praktikos – skelbiama, kad pirmą kartą pavyko pastebėti visiškai naują šių „neįmanomų“ medžiagų įvairovę.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Daugeliui fizika asocijuojasi su visiškai neįprastu, sudėtingu ar net neįkandamu eiliniam protui keistenybes tiriančiu mokslu. Bet daugeliu atvejų viską galima paaiškinti visai paprastai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pasaulyje nemažėjant taršos lygiui, ateityje būsime priversti investuoti į vadinamąją žaliąją techniką, todėl mokslininkai jau dabar siūlo kuo greičiau kurti biomimetines medžiagas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Grupė mokslininkų, pasiryžusių apsaugoti vyrų kelnes nuo šlapimo purslų, pasisėmė idėjų iš gamtos ir sukūrė naujo tipo pisuarų įdėklą, kuris apsaugos šlapimą nuo išsitaškymo, rašo cnet.com.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kalbant apie aerogelius, tikriausiai nedaug kam kyla klausimas – o kaip jie skamba? O ką sakytumėte, jei tokį klausimą užduotų jums? Kaip akmenukas? O gal visai neskamba? Juk šie į blausų stiklą panašūs dariniai (labai primenantys silikoninį kraiką katėms) didžiąja dalimi sudaryti iš dujų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Masačiusetso technologijų instituto (MIT) mokslininkai išrado porėtą medžiagą, kuri saulės energiją paverčia garu. Išradimas gali praversti kraštuose, susiduriančiuose su elektros energijos tiekimo problemomis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Izraelio technologijos instituto mokslininkai išsiaiškino plonųjų sluoksnių, esančių tarp dviejų skirtingų medžiagų, prigimtį: pasirodo, jog jie pasižymi tiek kietojo kūno, tiek skysčio savybėmis. Šis atradimas praplečia Gibso teorija, aprašančią fundamentalius sandūrų termodinamikos aspektus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai iš JAV Energijos departamento, priklausančio Brukhaveno nacionalinei laboratorijai (U.S. Department of Energy's Brookhaven National Laboratory), paaiškino kodėl grafenas veikia kaip labai stipriai elektros krūvį sugerianti kempinė. Naujai sukurta medžiaga, neseniai sukurta Teksaso-Austino universitete (The University of Texas – Austin), gali būti panaudota „supertalpiuose“ energijos saugojimo įrenginiuose, kurie taip pat pasižymi labai greitu energijos atidavimu,...
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Rytojaus netriniosios atminties įrenginiai – kompiuterių atmintys, galinčios saugoti informaciją netgi nesant elektros energijos šaltinio – neatpažįstamai pakeis šiandienos elektroniką. Tuo įsitikinę Kornelio universiteto (JAV) tyrėjai, visai neseniai atradę naują būdą išmatuoti ir optimizuoti netriniųjų atmintinių veikimą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Daugelis žmonių eina pro duris, ribojančias du kambarius, ar kerta valstybių sienas nesusimąstydami apie tai. Žinoma ne visos skiriančiosios ribos skirtos, kad pro jas kažkas keliautų. Kai kurios ribos, pavyzdžiui tarp dviejų sujungtų medžiagų, yra pastoviai kintanti vieta, kur gali vykti įdomūs dalykai.
|
||