Pjezoelektriškumas
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mus supa daug labai silpnų potencialių energijos šaltinių –vandens bangavimo, lietaus, automobilių sukeliamų vibracijų, mažų temperatūrų skirtumų, kurie, nors būdami negalingi, savyje turi didelį potencialą, vien todėl , kad jų yra praktiškai visur. Tačiau problema iki šiol buvo ta, kad iš jų išgauti didesnius ir komerciškai atsiperkančius energijos kiekius nepavykdavo, ir tokia energija buvo naudojama tik nedidelių autonominių elektroninių grandinių, įvairių jutiklių maitinimui.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Džordžijos technologijos instituto (JAV) tyrėjai nutarė pamėginti praktiškai panaudoti elektros energiją, vadinamą trynimo elektra, arba triboelektra, kuri gali sukurti visai nemažą elektros kiekį, trinant ar liečiant dvi skirtingas medžiagas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dėka elektrinio lauko feroelektrinis kristalas deformuojasi ir atvirkščiai – dėka mechaninio poveikio keičiasi feroelektriko poliarizuotumas, dėl ko skirtingose feroelektriko pusėse atsiranda potencialų skirtumas, kurį galima registruoti (apatinis paveikslėlis).
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Iš pirmo žvilgsnio – visai toks pat dangoraižis kaip ir visi kiti, tik su kažkokiu keistu peruku. Tačiau ekspertai aiškina, kad toks, rodytųs, trenktas ir "plaukuotas" švediškas dizainas gali būti aukštuminių pastatų ateitis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tyrimas, atliktas Mičigano universiteto Inžinerijos koledže (JAV), leidžia tikėtis, jog vieną gražią dieną į gyvybei pavojingas zonas iš pradžių bus siunčiami... vabzdžiai arba vabalai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Melburno karališkojo technologijų instituto (Australija) mokslininkai eksperimento metu sėkmingai išmėgino, kaip plona pjezoelektrinė plėvelė mechaninį slėgį paverčia elektros energija. Galbūt nebe už kalnų tas laikas, kai nešiojamųjų kompiuterių baterijos bus įkraunamos renkant tekstą klaviatūros klavišais?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Įtampa, nuovargis ir apkrovos ne visada yra neigiami darbo aspektai – iš tikrųjų būtent jie labiausiai sudomino Ouk Ridžo nacionalinės laboratorijos (JAV) specialistę Dženifer Forester (Jennifer Forrester).
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Garo varikliai, vidaus degimo varikliai ir dyzeliniai varikliai yra skirtingų rūšių šiluminiai varikliai, kurie veikia versdami šiluminę energiją į mechaninį darbą. Nors daug laiko praėjo nuo pirmųjų šiluminių variklių sukūrimo, tačiau jų dydžio mažinimas iki mikromatmenų yra sudėtingas dalykas. Mažėjant variklio dydžiui, stipriai mažėja jo efektyvumas ir galios tankis. Mokslininkų grupė iš Olandijos pademonstravo miniatūrinį šiluminį variklį, kurio bendra...
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Po pjezoelektrinių energijos generatorių, kurie gali gaminti atsinaujinančią energiją iš greitkeliuose pravažiuojančių mašinų, testavimo Izraelio „Innowattech“ kompanija, pasitelkdama tą pačią technologiją, nukreipė dėmesį į traukinius.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Korėjos mokslininkai sukūrė naują pjezoelektrinę medžiagą, kuri yra tokio jautrumo, jog gali garso bangas paversti elektra. Tyrimas gali išsiplėsti iki mobiliųjų telefonų, kurių baterijos krautųsi kalbantis, arba technologijos, kuri papildytų elektros tinklus iš transporto keliamo triukšmo.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kas nutiktų, jeigu sumaišytume šviesolaidžių gamybos ir pjezoelektrines technologijas?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Europos mokslinių tyrimų organizacijos IMEC, Holst Centre ir TNO paskelbė sukūrusios kol kas patį efektyviausią mikroelektromechaninį vibracijos konverterį (angl. harvester), aplinkos vibracijų energiją paverčiantį elektros energija.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
JAV kariuomenės Tankų bei autotechnikos tyrimų, plėtros ir inžinerijos centras (TARDEC) kuria „protingų šarvų“ technologiją.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kai kurių mokslininkų įsitikinimu, iš pjezoelektrinių medžiagų pagamintos nanovielutės galėtų kuo puikiausiai apsigyventi mūsų kraujo kūneliuose - ten, panaudodamos kraujo tėkmę, jos galėtų generuoti ir tiekti energiją nešiojamiems įrenginiams, medicininiams stimuliatoriams ir bet kokiems kitiems išradėjų sugalvotiems nešiojamiems įrenginiams.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Izraelio mokslininkai sukūrė technologiją, galinčią paversti „žalia“ elektra milijonus megavatų kasdien iššvaistomos mechaninės energijos. Jeigu ji būtų įdiegta Lietuvoje, Vilniaus – Kauno automagistralė taptų kelis šimtus megavatvalandžių per parą „iš nieko“ gaminančia elektros jėgaine.