Molekulinė elektronika
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Elektronikos mažinimo tendencija pastaraisiais metais gerokai sulėtėjo. Tai yra ypač pastebima išmaniųjų telefonų segmente, kur ekranų įstrižainės tik didėja. Vis dėlto, prietaisų vidiniai komponentai nuolat mažėja.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<i>Dabartinių technologijų nanominiatiūrizacija gniaužia kvapą, bet tobulėti, švelniai tariant, dar yra kur.</i>
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<i>Šiame straipsnyje pristatysime spintroniką – sukinių elektroniką. Tai viena iš svarbiausių dabar atgimstančių taikomosios fizikos sri
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nanotechnologijos keičia pasaulį iš pagrindų. Mikroskopinėmis dalelėmis inžinieriai gali kurti neįtikėtinus dalyku – nuo superplonų naktinio matymo kontaktinių lęšių iki medžiagų, transportuojančių chemoterapinius vaistus į konkrečią kūno dalį.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<em>Tyrėjai JAV sukūrė visiškai funkcionalų kompiuterį – bet jame juda ne elektronai, o mažučiai magnetinio skysčio lašeliai. Galutinis tikslas yra panaudoti šią mašiną tiksliai medži
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<em>Atlikdami tyrimus, kuriuos galima pavadinti <a href="http://en.wikipedia.org/wiki/Moore%27s_law">Moore’o dėsnio</a> gelbėjimo ratu, JAV mokslininkai pagamino vos kelių atomų storio tranzisto
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Garsus futurologas ir „Google" techninis direktorius Ray Kurzweilas per 20 metų savo knygose, tinklaraščiuose, interviu ir paskaitose nupasakojo mūsų ateitį metų tikslumu, o portalas „Slon.ru“ visas jo prognozes pamėgino išdėstyti chronologine tvarka.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žinok, ką valgai – šis priesakas tikrai praverstų kiekvienam. Deja, dažnai etiketėje užrašyta informacija kelia abejones ir patikrinti jos nėra kaip.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Inžinieriai sukūrė naują galingą mikroskopinį variklį, kurio veikimo pagrindas yra deguonies ir vandenilio degimas. Tačiau tikslaus jo veikimo mechanizmo kol kas niekas paaiškinti negali.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šiaurės Karolinos universiteto (JAV) mokslininkai sukūrė naują aukštos kokybės puslaidininkių gamybos būdą, kuriuo įmanoma pagaminti vos vieno atomo storio puslaidininkinius sluoksnius, rašoma oficialioje universiteto svetainėje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tampioji, arba lanksčioji, elektronika (angl. Stretchable Electronics) kol kas tik „kūdikystės" stadijoje, tačiau, manoma, kad įrenginiai, galintys lankstytis nelūždami, netolimoje ateityje galėtų kardinaliai pakeisti tokius šiuolaikinius įrenginius, kaip išmanieji telefonai, saulės elementai ar medicininiai implantai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tarpdisciplininė mokslininkų grupė iš Masačiusetso technologijų instituto bei Ispanijos pasiūlė naują matematinį metodą, skirtą elektronų elgsenos modeliavimui nekristalinėse medžiagose. Nekristalinės medžiagos gali vaidinti svarbų vaidmenį naujuose įrenginiuose, taip pat ir saulės elementuose, organiniuose šviestukuose bei lanksčiose elektroninėse grandinėse.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tufts universiteto (JAV) mokslininkai tvirtina sukūrę mažiausią pasaulyje variklį – vos vienos molekulės dydžio.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mažesni, spartesni, pigesni. Štai taip skamba Silicio slėnyje nuolat kartojama progreso mantra. Tačiau pagrindinėms prietaisų sudedamosioms dalims artėjant prie atominio mastelio, gamintojams tampa vis sunkiau perprasti, kaip tiksliai veikia patys prietaisai. O tai būtina padaryti prieš pradedant pramoninę jų gamybą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
CEMES laboratorijos Tulūzoje (Prancūzija) tyrėjams pavyko atrasti molekulę, kurios krūvinę būseną ir pavidalą galima lengvai keisti – tai didelis žingsnis nanotechnologijų mažinimo lenktynėse. Mokslininkai taip pat aptiko ryšį tarp molekulės krūvio ir jos geometrinio pavidalo, todėl šį nanodarinį galima panaudoti kaip informacijos vienetą bitą arba nanometrinio mastelio elektromechaninę sistemą. Naujieji atradimai gali padėti sukurti ultratalpias skaitmenines atmin...