Medžiagos elektronų draustinės energijos juosta
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vienas iš patraukliausių grafeno – dvimatės anglies kristalinės gardelės – bruožų yra unikalios šios medžiagos elektroninės savybės, kurios itin domina anglies pagrindo elektronikos specialistus. Vis dėlto grafenas toli gražu nėra tobulas, mat jis yra puslaidininkis, neturintis draudžiamosios energijos tarpo. Kaip teigia fizikas Luisas Foa Toresas (Luis Foa Torres), tai, jog grafenas nepasižymi draudžiamosios energijos tarpu, yra tikras šio darinio Achilo kulnas, neleid...
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Grafenas yra gryna anglies forma. Anglies atomai gardelėje yra išsidėstę vieno atomo storio lakšte. Ši medžiaga domina mokslininkus dėl savo unikalių savybių – stiprumo bei elektrinių ir šiluminių savybių. Tačiau yra vienas trūkumas, kuris neleidžia grafeno panaudoti dar platesniu mastu – grafenas neturi draustinės elektronų juostos tarpo, kuris reikalingas kuriant tokius prietaisus, kaip tranzistoriai, kompiuteriniai lustai ir saulės elementai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nacionalinio standartų ir technologijos instituto (JAV) tyrėjams pavyko parodyti, kad elektroninės dviejų grafeno sluoksnių savybės kinta nanometriniu masteliu. Šis stebinantis atradimas, aprašytas prestižiniame „Nature Physics“ žurnale, atskleidžia, kaip grafeną būtų galima pritaikyti kuriant realius elektroninius įtaisus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Straipsnyje, atspausdintame „Journal of Materials Chemistry“ žurnale, skelbiama, kad buvo sėkmingai sukurtas ir išbandytas naujos rūšies saulės elementas, kuriame naudojama kamieno ir sluoksnio (angl. core/shell) struktūra.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pastaruoju metu mokslininkams vis garsiau aptarinėjant, kaip elektronikos pramonėje silicį pakeis grafenas, į perspektyviausių medžiagų sąrašą įtraukiamas naujas žaidėjas, kuris, kaip prognozuojama, leis pagaminti mažesnius ir mažiau energijos suvartojančius lustus. Šveicarijos federalinio technologijos instituto Nanoelektronikos ir nanosandaros laboratorijos (LANES) tyrėjai žurnale „Nature Nanotechnology“ paskelbė straipsnį, kuriame aprašo išskirtines molibdenito s...
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai ne tik nori kurti efektyvesnius saulės elementus, bet ir siekia užtikrinti, jog šių konstrukcija būtų kuo paprastesnė. Vladekas Valukievičius (Wladek Walukiewicz), dirbantis Lorenco Berklio nacionalinėje laboratorijoje (JAV), yra įsitikinęs, jog tai įmanoma pasiekti naudojant tam tikrų puslaidininkių derinį. Jo vadovaujama tyrėjų komanda domėjosi galio azoto arsenido GaNAs junginiais, o gautus rezultatus publikavo „Physical Review Letters“ žurnale.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Japonijos tyrėjai atskleidė, kodėl stroncio iridžio oksidas Sr2IrO4, iki tol laikytas kuo tikriausiu laidininku, iš tikrųjų yra izoliatorius. Manoma, kad įdomios šio pereinamojo metalo oksido elektrinės savybės gali padėti pamatus naujoviškų elektroninių prietaisų arba superlaidininkų sukūrimui.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kodėl kai kurios medžiagos gerai tinka saulės elementams arba šviesos diodams, dar vadinamais LED (light emitting diodes) gaminti, o kitos - ne?
|
||