Visatos fizikinės savybės
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kai astronautai grįžta iš misijų į kosmosą, jie dažnai pasakoja jautę netikėtus kvapus, panašius į sudegusio kepsnio ir sprogusio parako. Tačiau kodėl kosmoso kvapas primena degėsių kvapą ir iš kur šis kvapas atsiranda?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Sujaukta virtuvė, nepaklota lova, išmėtytos knygos, aplinkui dulkės – visa tai nutinka dėl antrojo termodinamikos dėsnio, kuris aprašo entropiją (arba kitaip – netvarką). Ir tai vyksta ne tik jūsų bute ar kavos puodelyje, bet ir daug didesniame mastelyje. Tačiau kaip entropija veikia kosmose ir prie ko ji veda?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žvelgdami į žvaigždynus ko gero susimastote, kokia didelė ir sudėtinga yra visata. Tačiau kaip tokioje visatoje atsirado vietos tokiems kaip mes? Juk ji galėjo nebūti mums tokia draugiška.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Įsivaizduokite Visatą, kurioje galėtumėte nukreipti kosminį laivą viena kryptimi ir galiausiai grįžti ten, kur pradėjote. Jei mūsų Visata būtų baigtinė spurga, tokie judėjimai būtų įmanomi ir fizikai galėtų išmatuoti jos dydį.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Visata nuo pat atsiradimo plečiasi, tad vidutinis energijos tankis joje mažėja. Jei mažėja energijos, turėtų mažėti ir temperatūra, kuri yra tiesiog energijos išraiška, ar ne? Tai tikrai galioja foninės spinduliuotės fotonams, kurių energija nuo susiformavimo 380 tūkstančių metų po Didžiojo sprogimo sumažėjo daugiau nei 1000 kartų ir dabar atitinka temperatūrą, vos 2,7 laipsnio aukštesnę už absoliutų nulį. Bet štai aplinkgalaktinių ir tarpgalaktinių dujų temperatūra, priešingai, laikui bėgant auga.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kai Saulė aukštai nepakyla, ir termometro stulpeliui gretai prisireiks mėlynų brūkšnelių, žinome – artinasi žiema. Bet juk su pačia Saule nieko nevyksta, ji šviečia taip pat, gal netgi s
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<i>Fizikai iš Austrijos, JAV, Vokietijos ir Kinijos, atlikdami rekordinio masto eksperimentą, aptiko mūsų pasaulio lokalaus realizmо pažeidimą. Kaip vieną iš eksperimento elementų fizikai pa
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Su gravitacija kažkas negerai ir mokslininkai ilgą laiką negali paaiškinti, kodėl. Problema ta, kad gravitacija yra per silpna. Iš keturių fundamentalių Visatos jėgų – gravitacijos, elektromagnetizmo, stipriosios ir silpnosios sąveikų, gravitacija yra pati silpniausia.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žemėje galime rasti milžiniškų temperatūrų svyravimų: žemiausia temperatūra buvo užfiksuota Antarktyje, tyrimų stotyje „Vostok“ - minusinė temepratūra siekė beveik 90 laipsnių. O Irane, Lut Desert vietovėje NASA užfiksavo karščio rekordą – 2005 m. termometro stulpelis rodė 70,7°C karščio. Bet Visatos mastu esame tik aguonos grūdas, taigi kur yra šaltesnės vietos plačiajame kosmose?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Juodųjų skylių čiurkšlėse esanti medžiaga yra labai karšta. Teorinė riba, kokią temperatūrą ji gali pasiekti, yra 100 milijardų kelvinų – karštesnėje čiurkšlėje elektronai gamintų gama spindulių fotonus ir imtų vėsti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kosmologiniai stebėjimai rodo, kad Visatoje apie 5% masės-energijos sudaro įprasta barioninė medžiaga – dujos, dulkės, žvaigždės, planetos ir t.t. Tačiau artimoje Visatoje randame tik apie pusę šios medžiagos.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<i>Juodosios bedugnės saulė gali būti draugiškesnė, nei nei būtų galima pamanyti. Aplink juodąją bedugnę besisukančios planetos – kaip kad filme <b>Interstellar </b> – gali palaikyti gy
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<i>Dideliu masteliu kosmosas turėtų būti tolygus, bet jis toks nėra. Langai į kitus matmenis galėtų paaiškinti paslaptingus milijardų šv
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Suprasti mus supančią Visatą gali atrodyti neįgyvendinamas iššūkis. Iki šiol jau sužinota labai daug – kaip planetos sukasi aplink Saulę, kodėl obuolys nuo obels krenta tik žemyn ir kodėl dangus atrodo mėlynas. Tačiau kaskart mokslininkai atranda naujų iššūkių, kuriuos reikia įminti.