Fizikos dėsnių vienodumas Visatoje
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dešimtmečius svajojame aplankyti kitas žvaigždžių sistemas. Yra tik viena problema – jos taip toli, kad įprastu kosminiu skrydžiu prireiktų dešimčių tūkstančių metų, kad pasiektume net pačią artimiausią.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Paprastai žiūrint iš konkretaus taško, laikas yra nesustojančių, nuoseklių pokyčių aplinkoje matas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Visata tokia sudėtinga, joje tiek daug paslapčių, kad bandydami jas įminti didžiausi žmonijos protai kelia netikėčiausias hipotezes.
Patikrinus fizikų juokelį teks koreguoti ir vadovėlius: Žemės branduolys ženkliai jaunesnis už plutą
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<em>Giliai po kojomis glūdi netikėtumas. Fizikai suskaičiavo, kad dėl bendrosios reliatyvumo teorijos aprašomų efektų Žemės centras pustrečių metų jaunesnis už paviršių.</em>
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai iš Keiptauno universiteto Pietų Afrikos respublikoje nustatė, kad tolimame Visatos regione esančios juodosios skylės spinduliuoja radijo bangų pliūpsnius ta pačia kryptimi.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Sukurti dirbtinės gravitacijos laukus, kurie galėtų funkcionuoti, pavyzdžiui, darbuojantis kosmose – tikslas, kurį pasiekti mėgina ne tik mokslinės fantastikos autoriai, bet ir mokslininkai. Idėjų būta visokių, tačiau įgyvendinti jų kol kas nėra pavykę. O štai Namiuro universiteto (Belgija) mokslininkas André Füzfa ištobulino metodą, kuris leistų žmonėms kontroliuoti gravitaciją – maža to, tai galima pasiekti turimomis technologijomis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Lygiai prieš šimtą metų, 1915 m. lapkritį, žymusis fizikas paskelbė savo Bendrąją reliatyvumo teoriją, kuri visiems laikams pakeitė pasaulį. Dabar reliatyvumas yra šiuolaikinės fizikos pagrindas – be jo neveiktų nei GPS palydovai, nei mobilusis internetas. O pats Albertas Einsteinas yra vienas žymiausių mokslininkų pasaulio istorijoje, rašo techinsider.io.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<i>Einšteino Bendroji reliatyvumo teorija (BRT), be abejonės, yra genialus darbas.<br />Tačiau ir po 100 metų ji tebekelia daug klausimų – ir fizikai toliau tebeieško ko nors geresnio</i>
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<em>Erdvė ir laikas sudaro vienį, o tarp energijos ir masės yra nenutraukiamas ryšys – specialioji reliatyvumo teorija, praėjusio amžiaus pradžioje apvertusi supratimą apie pasaulį, iki ši
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<em>Tai jėga, kurią visi žinome ir manome suprantantys. Ji laiko mūsų pėdas ant žemės ir Žemę besisukančią apie Saulę.<br>Tačiau pažvelgus
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kaip bepažvelgtume, mums nesuvokiamai pasisekė, jog egzistuojame. Nesupraskite manęs neteisingai, tačiau aš, jūs ir net patys mieliausi naminiai gyvūnėliai esame ne kas kita, kaip nešvari dėmė visais kitais atžvilgiais nuostabiai paprastoje Visatoje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<p style="font-style:italic">Vi­si jau­čia­me prie­kin bė­gan­tį lai­ką, bet fi­zi­kos dės­niai sa­ko mums, jog tai tė­ra i­liu­zi­ja.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kosmologinis principas teigia, jog žvelgiant kosminiu masteliu Visatoje nėra išskirtinės krypties ar vietos. Ši prielaida leido Kopernikui pasiūlyti tuo metu itin pažangią idėją, esą Žemė nėra Visatos centras, o šių laikų mokslininkams – manyti, kad fizikos dėsniai yra visur vienodi. Remdamiesi kosmologiniu principu, mokslininkai taip pat yra įsitikinę, jog Visata yra homogeninė (pasižymi tolygia sandara) ir izotropinė (pasižymi vienodomis savybėmis).
|
||