Atomo fizika (Fizika | Mokslas)
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tamsioji medžiaga, mokslininkų nuomone, sudaro apie 85 procentus mūsų Visatos masės, bet ji tokia neapčiuopiama, kad astrofizikai turėjo plušėti ištisus dešimtmečius, kol, regis, pagaliau pirmą kartą užfiksvo jos signalą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naudodami tą patį masyvų akceleratorių, kuris įrodė nepagaunamojo Higso bozono egzistavimą, CERN fizikai atrado dvi naujas „sunkiasvores“ subatomines daleles.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Teko skaityti ne vieną rusų fantastų knygą, kurioje aprašoma beviltiška nuo naftos priklausomos Rusijos ateitis po to, kai pasaulis atras pigiausią energijos šaltinį – šaltąją branduolio sintezę. Apie termobranduolinius reaktorius žmonija žino jau daugiau kaip pusę amžiaus. Deja, mokslininkai, entuziastingai ėmęsi kurti tai, kas beveik iš nieko pagamintų neribotą energijos kiekį, buvo priversti nuleisti rankas. Iki šiol. O dabar tie reaktoriai pasielgė, kaip ilgai lauktas autobusas – atvyko iškart du.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tai išradimas, kuris gali iš pagrindų ir visiems laikams pakeisti žmonijos civilizaciją. Kompaktinis branduolinės sintezės reaktorius, kurį sukūrė "Skunk Works" – slaptas eksperimentinis kompanijos "Lockheed Martin" padalinys. Šis reaktorius – reaktyvinio variklio dydžio. Tokiomis branduolinėmis jėgainėmis galėtų būti varomi lėktuvai, erdvėlaiviai, jie galėtų tiekti energiją miestams. "Skunk Works" deklaruoja, kad vienas toks reaktorius tarnautų 10 metų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pasaulis kupinas paslapčių, ir net mokslas ne visas jas gali paaiškinti. Portalas Cosmosup.com pateikia penkis mokslinius reiškinius, kurie atima žadą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Švedų mokslininkams pavyko užfiksuoti atomo skleidžiamą garsą. Ir dar ne bet kokį!
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Praėjusio amžiaus pradžioje žmonija galutinai perprato atomų branduolių sandarą ir atvėrė duris į atominį amžių. Deja, žmoguje esantis kūrėjas pasidavė griovimo aistrai ir šį atradimą pirmiausiai pavertė mirtį sėjančiu ginklu bei sukėlė globalią paranoją, trukusią pusę amžiaus – Šaltąjį karą. Ir tik vėliau atsigręžėme į branduolinės energijos teikiamą naudą – šiandien apie penktadalis visos pagaminamos energijos yra branduolinė. Pažvelkime, kaip mokslas pagaliau padarė tai, apie ką šimtmečius svajojo alchemikai ir kas iš to gavosi.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žmonių persikėlimas erdvėje gali tapti realybe, kadangi jokie fizikos dėsniai iš esmės neprieštarauja didelių objektų, įskaitant žmones teleportacijai, teigia mokslininkai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dangų nutvieskus smarkiems žaibams, neretai gamtos reiškinių pasekmes pajuntame ir mes – dingsta elektra, sutrinka internetas, nutrūksta radijo ryšys ar gatvėse sutrinka šviesoforai. Meteorologai sako, kad šią vasarą audringų gamtos reiškinių gali būti gausu. Dėl ko kyla žaibas, kodėl žaibuojant kartais sutrinka techninė įranga ir kaip nuo sutrikimų jų apsisaugoti?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Harvardo universiteto (JAV) mokslininkams pavyko sukurti kvantinius jungiklius, kuriuos galima įjungti ir išjungti vienu fotonu – tai yra technologinis pasiekimas, leisiantis ateityje sukurti saugius kvantinius tinklus, rašoma universiteto pranešime.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Beveik visą informaciją apie mus supantį pasaulį gauname stebėdami šviesą, tirdami įvairių diapazonų elektromagnetinę spinduliuotę. Iki šiol tiesiogiai „pačiupinėti“ mokslininkai galėjo tik Mėnulį, Marsą ir Venerą. Informacija apie kitas planetas ir žvaigždes, pradedant Saule ir baigiant tolimiausių galaktikų žvaigždėmis, gaunama tik stebint jų skleidžiamą spinduliuotę, kurios didžiąją dalį sudaro atskirų atomų ir jų jonų spektrai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Visi mokyklų laboratorijose vykdomi eksperimentai būna nors truputį pavojingi. Bet kai 13-metis Džeimis Edvardsas (Jamie Edwards) informavo mokyklos direktorių apie savo planus klasėje sumontuoti branduolinį reaktorių, kilo savaime suprantamas klausimas: "Ar jis neišneš į orą mokyklos?"
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Materija sudaryta iš elementariųjų dalelių, kurios neturi vidinės struktūros, t.y. negali būti skaldomos, arba mokslui dar nežinoma, ar jas galima skaldyti į dar mažesnes. Apie mažiausias daleles, sudarančias medžiagas, buvo imta kalbėti dar senovės graikijoje. Filosofas Demokritas tvirtino, jog visa medžiaga susideda iš smulkių dalelių - atomų, besiskiriančių savo forma ir dydžiu, kurių nebeįmanoma dar labiau suskaidyti. Tiesą sakant graikų kalboje žodis atomas reiškia nedalus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Daugumai žmonių mikropasaulis atrodo gana egzotiškai, o elementariųjų dalelių miškas esti paralelinėje Visatoje. Visgi, yra žmonių, kurie dirba su elementariosiomis dalelėmis visą gyvenimą tam, kad visa tai priartėtų prie mūsų, o po kiek laiko ne tik paaiškintų įvairius gamtos dėsnius ir/ar sąveikas, vykstančias Visatoje, bet ir būtų naudinga paprastų žmonių gyvenime. Taigi, tikriausiai fundamentaliausias gamtos pagrindas yra atomai, tad apie juos pirmiausia ir pakalbėkime.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Rutulys, aplink kurį simetriškomis orbitomis skraido kiti, mažesni rutuliai – su tokiu atomu susipažinome mokykloje, tokį jį įsivaizduojame iki šiol. Ir tai nestebina: juk šiame modelyje naudojamos atomo savybės (neigiamo krūvio dalelės, jų išsidėstymas) eksperimentiniais duomenimis buvo patvirtintos jau prieš 100 metų.