Bendroji reliatyvumo teorija (Fizika | Mokslas)
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Per pastaruosius 100 metų daugybė tyrimų įrodė, kad didžiausia Alberto Einsteino teorija – bendroji reliatyvumo teorija – yra praktiškai nepriekaištinga, nes gali padėti visose srityse, pradedant juodųjų skylių prognozavimu ir baigiant GPS technologijos valdymu, rašo „Business insider“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Viena pagrindinių reliatyvumo teorijos detalių yra erdvėlaikis – erdvės ir laiko junginys, kuriame vyksta visų objektų judėjimas ir kurį tas judėjimas įvairiai iškreipia. Visatos plėtimasis – vienas iš tokių iškreipimų. Paprastai kalbame tik apie erdvės kitimą, bet kinta ir laikas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai mano, kad pačioje kosmoso egzistavimo pradžioje visata buvo tokia baisi vieta, jog erdvėlaikyje atsirado įtrūkimų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Niekas negali skrieti greičiau už šviesą – tai fizikos taisyklė, įausta į pačią Alberto Einšteino reliatyvumo teorijos struktūrą. Kuo greičiau kažkas skrieja, tuo labiau artėja prie sustojusio laiko perspektyvos. Kuo greičiau objektas juda, tuo labiau lėtėja laikas aplink jį. Judant greičiau už šviesos greitį turėtume susidurti su laiko persukimu atbuline tvarka, o tai sujaukia priežastingumo sampratą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tyrėjai kvantiškai susiejo atominius laikrodžius, taip tiksliau juos sinchronizuodami. Tokie susieti laikrodžiai galėtų būti panaudoti tiksliau tirti tamsiąją materiją ir gravitaciją
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Daugumą mūsų stebimų sąveikų galima aprašyti Niutono dėsniais ir tai daugeliu atvejų bus labai praktiška aproksimacija. Kodėl aproksimacija? Nes dabar žinome, kad nors Visatoje dėsniai ve
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šiuolaikiniai fizikiniai dėsniai sako, kad nei žmogus, nei joks objektas, turintis masę, negali judėti erdvėje greičiu, viršijančiu šviesos greitį. Bet kaip visada turi būti taisyklės išimtis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Albertas Einšteinas (1879-1955) yra vienas garsiausių visų laikų mokslininkų, o jo vardas tapo žodžio „genijus“ sinonimu. Nors jo ekscentriška išvaizda gali sugluminti, indėlis į moderniąją fiziką yra nenuginčijamas. Štai keletas jo pateiktų konceptų, kurie visam laikui pakeitė mūsų visatos ir pasaulio suvokimą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Juodosios skylės darosi keistesnės sulig kiekviena diena. Kuomet mokslininkai sutiko su juodųjų skylių egzistavimu, jie jas apibūdino kaip gan primityvias ir visiškai juodas. Tačiau vėliau vienas iš iškiliausių mokslininkų, Stephen’as Hawking’as, įrodė, kad jos nėra jau tokios juodos - jos spinduliuoja šilumą. O pastaruoju metu, pora fizikų suvokė kažkokius tamsius objektus darant spaudimą jų aplinkai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkų komanda aptiko ryškią rentgeno spindulių blyksnių seriją, sklindančią iš vienos mažiausiai tikėtinų vietų – už supermasyvios juodosios skylės.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ir linksmiausia, kad tokio įvykio teleskopu nebūtume pastebėję, net jei tai būtų vykę kosminėje kaimynystėje. Laukiam šviesesnių įvykių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
1905 metų kovo 17 dieną Albertas Einšteinas užbaigė savo mokslinį darbą, kuris vėliau pakeitė pasaulį. Jo radikalios įžvalgos apie šviesos prigimtį leido A. Einšteinui iškilti nuo niekam nežinomo biuro darbuotojo iki XX amžiaus fizikos genijaus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vienas iš giliausių filosofinių klausimų: kodėl kažkas yra, o ne nieko nėra? Apčiuopiamesnis klausimas: kodėl yra erdvė ir laikas, jei nėra materijos?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Net ekstremaliai supaprastintų Bendrojo reliatyvumo konfigūracijų išspręsti tiksliai neįmanoma. Pasiaiškinkime, kodėl, iš mokslinės pusės.