Elektronai (Fizika | Mokslas)
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<i>Šiame straipsnyje pristatysime spintroniką – sukinių elektroniką. Tai viena iš svarbiausių dabar atgimstančių taikomosios fizikos sri
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žaibai nėra retas reiškinys – kiekvieną sekundę žaibas į Žemę trenkia maždaug šimtą kartų, tačiau žaibų galia yra nepaprasta. Kiekviename žaibe gali būti iki milijardo voltų elektros įtampos, kuri kartais neaplenkia ir žmonių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Futuristinei fizikos „supersimetrijos“ teorijai, kuri aiškina bazinę Visatos prigimtį, suduotas dar vienas smūgis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dangų nutvieskus smarkiems žaibams, neretai gamtos reiškinių pasekmes pajuntame ir mes – dingsta elektra, sutrinka internetas, nutrūksta radijo ryšys ar gatvėse sutrinka šviesoforai. Meteorologai sako, kad šią vasarą audringų gamtos reiškinių gali būti gausu. Dėl ko kyla žaibas, kodėl žaibuojant kartais sutrinka techninė įranga ir kaip nuo sutrikimų jų apsisaugoti?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai vienbalsiai šaukia: dabartinė dalelių fizikos teorija yra neišbaigta. Tačiau iki šiol bet kokie bandymai išplėsti ją, atverti naujus žinių klodus, baigdavosi nusivylimu. O visai neseniai pats jautriausias bandymas, kuriuo bandyta nustatyti elektrono formą – savybę, kuri galėtų atskleisti ką nors naujo apie „fundamentalesnę fiziką“ - neparodė nieko netikėto. Šis atradimas tapo priežastimi į šiukšlių dėžę išmesti ne vieną idėją, galėjusią išplėsti dabartines teorijas, taip pat – ir kai kurias populiarios supersimetrijos teorijos idėjas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Delavaro (JAV) bei Elektronikos ir technologijos mokslų (Kinija) universitetų mokslininkai eksperimentiškai patvirtino egzistuojant visiškai naują elektronų sukuriamą magnetinį lauką, kuris prieš tai buvo numatytas tik teoriškai, tačiau nepatvirtintas empiriniais tyrimais, praneša Phys.org.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kvantinių skaičiavimų realizacija žmonijai leis pasiekti tokį darbo stočių produktyvumo lygį, kuris nesisapnuoja net superkompiuterių gamintojams. Fizikos ir elektronikos profesorius Weimin Chen kvantinių sistemų spartą lygina su mintimis: šiuolaikiniai kompiuteriai sugeba „galvoti“ tik apie vieną užduotį, tuo tarpu kvantinės sistemos galės spręsti kelias užduotis vienu metu. Tai susiję su tuo, jog tradiciniai kompiuteriai dirba su dvejomis bitų reikšmėmis – „0“ arba „1“, tuo tarpu kvantinė architektūra manipuliuoja kubitais, kurie šiame diapazone siūlo daugybę reikšmių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Trečiadienį, t. y. kovo 13 d. CERN'o fizikai pareiškė apsisprendę dėl neseniai atrastosios dalelės: ji tikrai yra ilgai ieškotasis Higgso bozonas. Šis atradimas turėtų padėti suprasti fundamentaliuosius mūsų visatos sandaros ypatumus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Didelio intensyvumo lazerio spinduliui sąveikaujant su atomu įvyksta susidūrimas. Tokios sąveikos pasekmė dažniausiai yra vienelektronė jonizacija, kurios metu iš atomo pašalinamas elektronas. Tačiau kartais iš atomo išlekia du elektronai. Įvyksta dviguba jonizacija.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Seniai žinoma, kad mes visi susidedame iš ląstelių, ląstelės iš cheminių junginių molekulių. Molekulės – iš atomų. Atomai didžiąja dalimi susideda iš nieko (tuštuma tarp elektronų ir branduolio).
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kokio dydžio yra atomai? Kas yra jų viduje? Tikėtina, jog kai kurie atsakymai į šiuos klausimus gali nustebinti ir tuos žmones, kurie manė, jog jau juos žino.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Iki 1mm „išpūsto“ kalio atomo viduje fizikai suprojektavo tikslų Saulės sistemos fragmentą. Tokio triuko tyrėjai ėmėsi, siekdami pademonstruoti intriguojančias kvantinės ir klasikinės fizikos sąsajas, kurias XX a. pradžioje numatė dar Nilsas Boras (Niels Bohr).
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai iš Bristolio universiteto stebėjo vieno seniausių empirinių fizikos dėsnių pažeidimą. Atliktas eksperimentas su purpurine bronza, kuri yra metalas su unikaliomis vienmatėmis elektroninėmis savybėmis. Gauti rezultatai parodė, kad Vydemano-Franco (Wiedemann-Franz) dėsnis nebegalioja. Darbas atspausdintas „Nature” žurnale.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kol kas buvo žinomos dvi skirtingos kietųjų kūnų rūšys: viena susidaro iš skysčio, kuomet šis paveikiamas dideliu slėgiu, o kita gimsta, kai skystį veikiantis slėgis yra sumažinamas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Grafenas, vieno atomo storio anglies lakštelis, teoretikams ramybės nedavė dar gerokai prieš jį sukuriant laboratorijose. Nors teorija numato neįtikėtinas šios medžiagos savybes, patikrinti jas eksperimentiškai – darbas ne iš lengvųjų. Visai neseniai tyrėjai iš JAV Energijos departamento Lorenco Berklio nacionalinės laboratorijos žengė svarbų žingsnį, patvirtinantį grafeno unikalumą.