Erdvėlaikio teorija (Fizika | Mokslas)
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ar visatos trūkstama materija galėtų slėptis „tamsiajame“ papildomame matmenyje? Dabar yra paprastų būdų patikrinti šią neįprastą idėją - ir bendrai, papildomų matmenų egzistavimą
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naujas tyrimas parodo, kad gali egzistuoti kitokie gravitacijos modeliai nei aprašytieji Einšteino reliatyvumo teorijoje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai mano, kad pačioje kosmoso egzistavimo pradžioje visata buvo tokia baisi vieta, jog erdvėlaikyje atsirado įtrūkimų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Buvęs Konektikuto universiteto fizikos profesorius Ronaldas Malletas kuria besisukančius lazerius, skirtus keliauti laiku.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šiuolaikiniai fizikiniai dėsniai sako, kad nei žmogus, nei joks objektas, turintis masę, negali judėti erdvėje greičiu, viršijančiu šviesos greitį. Bet kaip visada turi būti taisyklės išimtis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vienas iš giliausių filosofinių klausimų: kodėl kažkas yra, o ne nieko nėra? Apčiuopiamesnis klausimas: kodėl yra erdvė ir laikas, jei nėra materijos?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Net ekstremaliai supaprastintų Bendrojo reliatyvumo konfigūracijų išspręsti tiksliai neįmanoma. Pasiaiškinkime, kodėl, iš mokslinės pusės.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Paprastai žiūrint iš konkretaus taško, laikas yra nesustojančių, nuoseklių pokyčių aplinkoje matas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vyrauja populiari teorija, kad maždaug tris ketvirtadalius visatos sudaro „tamsioji materija“ – paslaptinga medžiaga, sąveikaujanti su matoma materija gravitacijos būdu. Tačiau, nepaisant plačiai pripažįstamos teorijos, mokslininkai dar neturi tiesioginių jos egzistavimo įrodymų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Sakoma, kad praeitis – tai mums nepažįstama šalis ir kartais būna taip, kad tą šalį labai norime aplankyti. Žinoma, to padaryti mes negalime, kadangi kitaip nei realias keliones – keliones laiku riboja ne pinigai, vizos ar skrydžiai, bet griežti fizikos dėsniai. O gal vis dėl to ne?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Visi mes esame keliautojai laiku, tačiau judame tik viena kryptimi - į priekį. Ar apskritai įmanoma pašokti į tolimesnį laiką? Galbūt įmanoma į jį nors pažvelgti? JAV astrofizikas, kosmologas, Konektikuto universiteto profesorius Ronaldas Mallettas ne tik mano, kad tai įmanoma, bet ir turi pirmąjį laiko mašinos prototipą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Už 7 800 šviesmečių, Gulbės žvaigždyne, yra neįprasta juodoji bedugnė. Ji pavadinta V404 Cygni, ir 2015 metais visame pasaulyje teleskopais buvo stebima, kaip ji, pabudusi iš snaudulio, sa
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jei įkristumėte į juodąją skylę, kur atsidurtumėte? Įsivaizduokite, kad ketinate nerti į juodąją skylę, rašoma livescience.com. Kas jūsų laukia, jeigu kažkokiu būdu vis dėlto pavyktų išgyventi? Kur patektumėte, kokių jaudinančių istorijų galėtumėte papasakoti, jei sugebėtumėte grįžti namo?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Laiko strėlę mes vertiname kaip savaime suprantama dalyką. Normalu yra manyti, kad laikas juda tik viena kryptimi ir niekada neapsigręžia. Bet kai prie šios strėlės nagus prikiša fizikai, nutinka keisti dalykai: pasirodo, laiko strėlė lygiai taip pat sklandžiai gali skrieti ir priešinga kryptimi. Bet ar tai reiškia, kad ne už kalnų ir laiko mašinos sukūrimas?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Bendroji reliatyvumo teorija, publikuota prieš daugiau nei šimtą metų, puikiai paaiškina daugybę stebėjimų ir puikiai atlaikė daugybę testų. Dauguma testų buvo daromi laboratorijose ir Saulės sistemoje, tačiau kartais įmanoma jos prognozes patikrinti ir didesniais atstumais.