Fizikos konstantos (Fizika | Mokslas)
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Niekas negali skrieti greičiau už šviesą – tai fizikos taisyklė, įausta į pačią Alberto Einšteino reliatyvumo teorijos struktūrą. Kuo greičiau kažkas skrieja, tuo labiau artėja prie sustojusio laiko perspektyvos. Kuo greičiau objektas juda, tuo labiau lėtėja laikas aplink jį. Judant greičiau už šviesos greitį turėtume susidurti su laiko persukimu atbuline tvarka, o tai sujaukia priežastingumo sampratą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šiuolaikiniai fizikiniai dėsniai sako, kad nei žmogus, nei joks objektas, turintis masę, negali judėti erdvėje greičiu, viršijančiu šviesos greitį. Bet kaip visada turi būti taisyklės išimtis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Alberto Einsteino specialioji reliatyvumo teorija supažindino žmoniją su viršutine greičio riba Visatoje – niekas negali judėti greičiau už šviesą vakuume. Tuo tarpu garso greičio viršutinė riba bet kurioje terpėje iki šiol nebuvo žinoma – tai yra kur kas sudėtingiau nustatomas dalykas, rašo „Science Alert“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jeigu jums patinka mokslinė fantastika, veikiausiai esate susidūrę ir su viena-kita knyga, kurioje aprašoma, kaip žmonės yra paplitę po pačius atokiausius Visatos kampelius. Galbūt tokią išplitimo galimybę suteikę laivai, kuriuose sumontuoti „šuolio“ varikliai, galbūt jie sugeba „sulenkti erdvę“ ar judėti greičiau už šviesą, rašo „Science Alert“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Visatos erdvė plečiasi – tolimos galaktikos nuo mūsų tolsta, ir kuo toliau yra, tuo greičiau didėja atstumas iki jų. Šis sąryšis, vadinamas Hablo dėsniu, aprašomas greičio ir atstumo santykiu – Hablo konstanta arba parametru. Yra įvairių būdų išmatuoti Hablo parametrą, o du pagrindiniai pastaraisiais metais duoda vis labiau tarpusavyje neatitinkančius rezultatus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Lig Saulės gyvenimo pabaigos dar ne vienas milijardas metų. O kas, jei greta išsivysčiusios civilizacijos apgyvendintos planetos grasina sprogti supernova? Nešti kudašių kiek įkabinant? Bet sp
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mūsų Saulės sistema yra didelė ir plati – nepaisant to, kad palyginus ją su visa Paukščių Tako galaktika, ji galėtų pasirodyti kaip visai maža, o ką jau kalbėti apie visą Visatą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šviesa mums suteikia galimybę stebėti ir pažinti pasaulį. Mes skiriame spalvas, skirtingas formas, šešėlius ir taip yra todėl, nes mūsų akys mato šviesos spektrą. Bet šviesa fizikoje yra ne tik mums matomos vaivorykštės spalvos, tiksliau tai yra elektromagnetinės bangos. Rentgeno spinduliai, naudojami pamatyti žmogaus kaulus, arba radijo bangos yra elektromagnetinių spindulių pavyzdžiai. Šviesa astronomijoje ir fizikoje mums padeda stebėti ir suprasti aplinkinį pasaulį. Šiame tekste aš pateiksiu kelis pavyzdžius apie tai, ką šviesa mums leidžia sužinoti apie Visatą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Visata plečiasi kur kas greičiau nei prognozavo mokslininkai ir niekas negali paaiškinti, dėl ko taip yra, rašo „Science Alert“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šviesos greičiu skrieja visos masės neturinčios dalelės, tarp kurių – elektromagnetinę sąveiką pernešantys fotonai, stipriąją branduolinę sąveiką pernešantys gliuonai ir gravitacinė
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mūsų Visatos erdvė plečiasi į visas puses, todėl tolimi objektai nuo mūsų tolsta, ir kuo toliau objektas yra, tuo greičiau tolsta. Plėtimosi sparta aprašoma Hablo parametru – santykiu tarp tolimo greičio ir atstumo.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Supratus, kaip subtiliai sudėlioti Visatos dėsniai, norom nenorom kyla nerimas, kad šis kortų namelis gali sugriūti. Užtektų vos vos pakisti kokiai nors konstantai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Hablo parametras nusako, kaip sparčiai plečiasi Visata: jis susieja atstumą iki objekto ir to objekto judėjimo greitį dėl Visatos plėtimosi. Pastaruosius keletą metų, tikslėjant matavimams, ryškėja neatitikimas tarp dviejų būdų išmatuoti Hablo parametrą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Floridos mokslininkai sukūrė techniką, kurią naudojant, šviesos impulso grupinis greitis 30 kartų viršija šviesos greitį, o taip pat ji gali sklisti į priešingą pusę. Šiai technikai joki