Gravitacijos teorija (Fizika | Mokslas)
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Indijos vandenyne yra „gravitacinė skylė“ – vieta, kurioje Žemės gravitacinė trauka silpnesnė, jos masė mažesnė nei įprasta, o jūros lygis šioje vietoje sumažėja daugiau nei 100 metrų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Indijos vandenyno viduryje yra didžiulė gravitacinė skylė, kuri dešimtmečius glumino mokslininkus. Dabar jie pagaliau išsiaiškino skylės priežastį, rašo „Business insider“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naujas tyrimas parodo, kad gali egzistuoti kitokie gravitacijos modeliai nei aprašytieji Einšteino reliatyvumo teorijoje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Albertas Einšteinas (1879-1955) yra vienas garsiausių visų laikų mokslininkų, o jo vardas tapo žodžio „genijus“ sinonimu. Nors jo ekscentriška išvaizda gali sugluminti, indėlis į moderniąją fiziką yra nenuginčijamas. Štai keletas jo pateiktų konceptų, kurie visam laikui pakeitė mūsų visatos ir pasaulio suvokimą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Paprastai žiūrint iš konkretaus taško, laikas yra nesustojančių, nuoseklių pokyčių aplinkoje matas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kosminė erdvė – beveik absoliutus vakuumas. Ir dėl to, trumpai tariant, kalta gravitacija. Tačiau norint iš tiesų suvokti mūsų Visatos vakuumą pradžiai reikia suprasti, kas iš tiesų yra tas vakuumas. Ir kas jis nėra, rašo „Science Alert“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Gravitacinė sąveika tarp dviejų kūnų tuo stipresnė, kuo mažesnis atstumas tarp jų, o priklausomybė yra kvadratinė: dvigubai toliau esantis kūnas traukia mus keturis kartus silpniau, trigubai toliau esantis – devynis kartus silpniau, ir taip toliau. Šiandieninis supratimas apie gravitacijos poveikį remiasi bendrąja reliatyvumo teorija, kuri puikiai paaiškina Visatos elgesį dideliais masteliais ir nurodo, kad atstumo priklausomybė nėra visiškai kvadratinė stipriame gravitaciniame lauke. Iš kitos pusės, mažais masteliais sistemų vystymąsi puikiai paaiškina kvantinė fizika, kurios prognozės kai kuriais atvejais skiriasi nuo reliatyvistinių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nusipelniusio fiziko 2011 metais pirmą kartą publikuotas veikiantis modelis ima įsibėgėti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kol kas nors veikia, dažniausiai nereikia kišti prie to nagų. Tačiau kartais dar visai gerai veikianti teorija su ašaromis akyse prašosi patobulinama. Fizikai į tokį šauksmą atsiliepia.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Eišteino garbanos, t.y. gravitacinės bangos, gali padėti išspręsti Hablo konstantos konfliktą, neduodantį ramybės visiems save gerbiantiems astrofizikams ir kosmologams.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tarkime, turite du objektus: biliardo kamuoliuką ir plunksną. Numetate abu objektus iš vienodo aukščio ir vienu metu. Jeigu reikėtų lažintis, neabejojame, kad statytumėte už tai, jog kamuoliukas žemę pasieks pirmas – ir būtumėte teisūs. Kaip jau 1589 metais pademonstravo Galilėjus, objekto masė neturi reikšmės gravitacinei traukai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
2014 metais Europos kosmoso agentūra, kurianti „Galileo“ palydovinės navigacijos tinklą, patyrė nesėkmę – du šios sistemos palydovai buvo iškelti į netinkamą orbitą ir negalėjo būti naudojami padėties nustatymui, nes apie Žemę skriejo ne apskritimine, o elipsine orbita. Tačiau ne ideali orbita buvo panaudota kitu tikslu: mokslininkai suprato, kad ši įranga yra idealiai tinkama Alberto Einsteino Bendrajai reliatyvumo teorijai patikrinti, rašo sciencenews.org.