Kirmgraužos efektas (Fizika | Mokslas)
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Paprastai žiūrint iš konkretaus taško, laikas yra nesustojančių, nuoseklių pokyčių aplinkoje matas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Sakoma, kad praeitis – tai mums nepažįstama šalis ir kartais būna taip, kad tą šalį labai norime aplankyti. Žinoma, to padaryti mes negalime, kadangi kitaip nei realias keliones – keliones laiku riboja ne pinigai, vizos ar skrydžiai, bet griežti fizikos dėsniai. O gal vis dėl to ne?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jei įkristumėte į juodąją skylę, kur atsidurtumėte? Įsivaizduokite, kad ketinate nerti į juodąją skylę, rašoma livescience.com. Kas jūsų laukia, jeigu kažkokiu būdu vis dėlto pavyktų išgyventi? Kur patektumėte, kokių jaudinančių istorijų galėtumėte papasakoti, jei sugebėtumėte grįžti namo?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Įsivaiduokite, kažkur Visatoje gali egzistuoti tuneliai, kuriais būtų galima gerokai sutrumpinti tarpžvaigždines keliones. Tik trumpa išvyka ir jau atsiduriate už šimtų, o gal ir milijardų
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<i>Tarp fizikų sklando nauja lygtis, kuria didžiuotųsi ir Einšteinas.<br />Ją nesunku įsiminti:</i><br /> <b>ER=EPR</b>.</br>
Juodosios skylės – kaip durys į kitus pasaulius: kas tai yra „kirmgrauža“ ir kaip tai veikia (Video)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Viena iš juodųjų skylių hipotezių tvirtina, jog tai yra durys į kitas Visatos vietas. Tačiau mokslininkai turi ir antrą teiginį – mes niekada iš kito pasaulio negalėtume sugrįžti atgal. Todėl net jei ši hipotezė ir teisinga, sužinoti, kas ten iš tiesų slypi, tikriausiai niekada neturėsime galimybės.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Juodosios skylės – paslaptingi objektai, ne veltui traukiantys ir mokslininkų, ir fantastų dėmesį.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kai Albertas Einsteinas pirmą kartą pasiūlė idėją, kad šviesa vienodu greičiu sklinda visoje Visatoje, jis nustatė limitą – 299 792 kilometrai per sekundę. Tai pakankamas greitis, kad šviesa Žemės rutulį per sekundę apskrietų aštuonis kartus. Tačiau tai dar ne viska istorija, rašo businessinsider.com.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pasaulis kupinas paslapčių, ir net mokslas ne visas jas gali paaiškinti. Portalas Cosmosup.com pateikia penkis mokslinius reiškinius, kurie atima žadą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pasiūlyta apjungti kvantinės mechanikos ir bendrosios reliatyvumo teorijos numatytų kirmgraužų koncepcijos idėjas – rašo Space.com
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nebūtų justi nieko ypatingo. Jei tokia kelionė būtų įmanoma, keliautojai tikrai nebūtų gniuždomi į erdvėlaivio krėslus, kaip rodoma fantastiniuose filmuose. „Erdvėlaivio viduje jaustumėtės visiškai normaliai, – aiškina Drekselio universiteto fizikas Deivas Goldbergas (Dave Goldberg). – Iki to momento, kai panorėtumėte sustoti. Žinoma, kelionės metu būtumėte besvoris, tačiau jokio greitėjimo nė nepajustumėte.“
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Alberto Einšteino bendroji reliatyvumo teorija yra vienas iš žymiausių XX a. fizikos pasiekimų. Paskelbta 1916 m., ji paaiškina, kad tai, ką suvokiame kaip gravitacijos jėgą, iš tiesų atsir
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Hipotetinės kirmgraužos jau suteikė kūrybinio įkvėpimo ne vienai dešimčiai rašytojų-fantastų, kino režisierių, šimtams fizikos teoretikų. Tačiau kazachų fizikams parūpo į šią teorinę problemą pažvelgti kiek kitokiu kampu: kas, jei erdvėlaikio kirmgraužos jungtų ne šiaip bet kokius Visatos kontinuumo taškus, o, pavyzdžiui, žvaigždes? Ar tokių „tunelių“ į sistemas apjungtos žvaigždės tarpusavyje būtų susijusios labiau nei Siamo dvyniai?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kaip gi gyventųsi juodosios skylės viduje? Gali būti, jog jūs ir patys žinote, kaip. Jei teisingos naujausios teorinės išvados, tai mūsų Visata gali egzistuoti juodosios skylės viduje, o ši juodoji skylė - kitoje visatoje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Straipsnyje, išspausdintame spalio 12 d. žurnalo „Physical Review Letters“ numeryje, Niujorko Ročesterio universiteto matematikos profesorius Alanas Grinlyfas (Allan Greenleaf) su bendraautoriais pasiūlė naują maskuotės idėją. Pateikti rezultatai leidžia tikėtis, jog tarp dviejų taškų erdvėje įmanoma sukurti tam tikrą nematomą tunelį.