Kvantų fizika (Fizika | Mokslas)
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kvantinis kompiuteris pademonstravo pranašumą prieš klasikinį. Pranešama, buvo tikrinama, ar dvejetainių skaičių serijos išties atsitiktinės.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Susietų fotonų radaras veikia tokia maža galia, kad gali pasislėpti foniniame triukšme, o tai pravers biomedicinos ir saugumo srityje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kvantinės fizikos tėvo Erwino Schrödingerio mintinio eksperimento katės lemtis labai tampriai susijusi (arba nesusijusi) su kvantinės fizikos taikymo ateitimi ir ne tik. Panašu, Jeilio universit
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Laiko strėlę mes vertiname kaip savaime suprantama dalyką. Normalu yra manyti, kad laikas juda tik viena kryptimi ir niekada neapsigręžia. Bet kai prie šios strėlės nagus prikiša fizikai, nutinka keisti dalykai: pasirodo, laiko strėlė lygiai taip pat sklandžiai gali skrieti ir priešinga kryptimi. Bet ar tai reiškia, kad ne už kalnų ir laiko mašinos sukūrimas?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Apie kvantinius kompiuterius kalbos kažkaip buvo pritilusios. Bet po ilgos tylos, be fanfarų, IonQ paskelbė įspūdingą pasiekimą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Stiklą daug lengviau sudaužyti nei sudaužytą padaryti kaip naują. Bet tai galioja tik mums įprastame klasikiniame pasaulyje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Astronominiams stebėjimams labai svarbi teleskopo raiška – mažiausias išskiriamo objekto dydis. Kuo didesnis teleskopas, tuo geresnė jo raiška, bet didelius teleskopus statyti labai brangu. Viena naudinga alternatyva yra interferometrai – sistemos, apjungiančios keleto teleskopų gaunamą informaciją ir galinčios pasiekti tokią raišką, tarsi teleskopo dydis prilygtų atstumui tarp sujungtų teleskopų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ar galėtų gyvybės atsiradimą paaiškinti kvantinė mechanika? Ir jei taip, ar yra kvantinių algoritmų, kurie galėtų užkoduoti pačią gyvybę?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Viena iš keisčiausių kvantinės fizikos prognozių yra kvantinis supynimas (angl. quantum entanglement) – dviejų dalelių savybių susietumas, kurį jos išlaiko nepriklausomai nuo atstumo. Turėdami dvi supintas daleles, kurių savybės nėra iš anksto žinomos, ir patraukę jas bet kokiu atstumu vieną nuo kitos, galime būti tikri, jog išmatavę (ir tokiu būdu užfiksavę) vienos dalelės savybes, iškart užfiksuosime ir kitos – šis ryšys perduodamas begaliniu greičiu.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Norime, kad realybė būtų kuo realesnė. Tačiau toks noras, kad ir labai suprantamas, susidūręs su kvantine mechanika, regis, dūžta į šipulius. Bet gal dar ne viskas prarasta, gal visas kvant
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pavargote valandų valandas laukti kol bus pilnai įkrautas jūsų išmanusis telefonas? Naujasis Adelaidės universiteto tyrimas visą tai gali kardinaliai pakeisti. Dr. James‘as Quach‘as siekia panaudoti unikalias kvantinės mechanikos savybes, kad būtų sukurta greičiausiai visame pasaulyje įkraunama baterija. Teigiama, kad ją bus galima įkrauti akimirksniu.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai sukūrė mažytį rotorių, apsisukantį iki 60 milijardų kartų per minutę – tai greičiausias žmogaus sukurtas rotorius, 100 000 kartų greitesnis už vidutinį dantų grąžtą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Viena iš didžiausių teorinių kvantinio skaičiavimo problemų – kiek jie skiriasi nuo įprastų kompiuterių – buvo išspręsta. Gauti rezultatai rodo, kad šios mašinos– daug keistesnės,
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
100 tūkstančių savanorių padėjo mokslininkams išspręsti šimtą metų trunkantį kvantinio susietumo fizikų ginčą