Kvantų mechanika astronomijoje (Fizika | Mokslas)
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pagal kvantinę mechaniką – fizikos teoriją apibūdinančią subatominių dalelių zoologijos sodą ir jų sąryšius – visą materiją galima apibūdinti kaip sudarytą iš dalelių, ir kaip sudarytą iš bangų. Bet kiek tai realu? Jei materijos bangos būtų realybė, visą visatą tokiu atveju būtų galima apibrėžti viena banga, kurioje viskas su viskuo yra susiję.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Remiantis naujais Edinburgo universiteto Škotijoje tyrimais, ateivių civilizacijos gali siųsti kvantines žinutes dideliu atstumu per kosmosą – ką galiausiai galėtume padaryti ir mes. Norėdami suprasti, kaip tai galėtų veikti, turime šiek tiek pasigilinti į kvantinius reiškinius ir kaip Žemėje atsirado kvantiniai tinklai. Kokie yra kvantinės komunikacijos pavojai ir stipriosios pusės šiose dviejose labai skirtingose aplinkose?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naudodamiesi kvantinės mechanikos keistenybėmis, mokslininkai sukūrė berilio kristalą, galintį aptikti neįtikėtinai silpnus elektromagnetinius laukus. Šį darbą vieną dieną būtų galima panaudoti hipotetinėms tamsiosios materijos dalelėms, vadinamoms aksionais, aptikti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<em>Nuostabios geometrinės struktūros atradimas verčia permąstyti realybę ir gali atverti kelią kvantinei gravitacijos teorijai</em>
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<i>Kanados ir Irano fizikai LIGO užfiksuotuose gravitacinių bangų signaluose aptiko nuokrypio nuo bendrosios reliatyvumo teorijos pėdsakus. Mokslininkai detektoriaus „triukšmuose“ pastebėjo
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<i>Ar visata egzistavo visada? Ar kažkas buvo iki jos atsiradimo? Norint tai išsiaiškinti, reikia veikiančios kvantinės gravitacijos teorijos ir naujos laiko koncepcijos</i>
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<i>Einšteino Bendroji reliatyvumo teorija (BRT), be abejonės, yra genialus darbas.<br />Tačiau ir po 100 metų ji tebekelia daug klausimų – ir fizikai toliau tebeieško ko nors geresnio</i>
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<em>Mums vis stipriau gniaužiant Žemę, stiprėja ir tikimybė ją sunaikinti. Bet gali būti, kad turime galią padaryti kažką dar blogesnio</em>
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Juodosios bedugnės – vienas mįslingiausių dalykų mokslo pasaulyje. Nors daugelis mokslininkų dėl jų egzistavimo neabejoja, vis dėlto tai nėra įrodyta. Šiaurės Karolinos universiteto tyrėja Laura Mersini-Houghton dėl to nė kiek nesistebi: tiek daug neaiškumų juodąsias skyles gaubia todėl, kad jos paprasčiausiai neegzistuoja.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Astrofizikai jau senokai pastebėjo, kad kitos galaktikos tolsta nuo mūsų – tai yra akivaizdus ženklas, kad Visata iki šiol plečiasi. Tai ir nėra labai nuostabu jeigu tikėtume vyraujančia Visatos susidarymo po Didžiojo sprogimo, įvykusio prieš beveik 14 mlrd. metų, teorija.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Viskas prasideda nuo eksperimento, kurį, atrodytų būtų galima net vaikams namie pademonstruoti: prie siūlo prikabinamas rutuliukas. Fotonui atsitrenkus į kamuoliuką, jis pradeda labai švelniai siūbuoti. Bet šiuo atveju eksperimente slypi gudrybė: prieš pasiekdamas kamuoliuką, fotonas susiduria su pusiau sidabriniu veidrodžiu, kuris pusę šviesos atspindi, o pusę – praleidžia.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkų pakankamai neištrynėtas kvantinis tuneliavimo efektas sudaro sąlygas atvirame kosmose esančiose šaltose dujose vykti cheminei reakcijai, kuri, kaip buvo manyta iki šiol, tokioje temperatūroje vykti tiesiog negali, rašoma Phys.org.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Visai gali būti, kad juodosios bedugnės baigiasi ne gniuždančiu singuliarumu, kaip manyta iki šiol, tačiau atveria vartus į visai kitas Visatas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kai kurie fizikai ir visatos tyrėjai teigia esantys pajėgūs patikrinti teoriją, pagal kurią mūsų visata egzistuoja kaip kompiuterinis modelis, panašiai kaip 1999 metais sukurtame filme „Matrica“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kaip praneša agentūra Reuters, vakar, t. y. gruodžio 11 d. Europos branduolinių tyrimui centrui (CERN) už Higgso bozono atradimą ir Stephenui Hawkingui už teorinius darbus tiriant juodąsias skyles buvo įteikta didžiausia pinigine išraiška mokslo premija.