Neutrinai (Fizika | Mokslas)
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kosminio laivo startas, lenktyninis automobilis, skriejantis trasoje, gepardas, lekiantis link savo grobio – mūsų gimtojoje planetoje yra daugybė greitų dalykų. Tačiau kas yra greičiausias dalykas Žemėje? Atsakymas priklauso nuo to, kaip apibrėšite žodžius „dalykas“ ir „Žemėje“. O pagrindiniai kandidatai – neutrinai ir fotonai – plika akimi yra nepastebimi.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kinijos mokslininkai 3500 metrų gylyje po vandenyno paviršiumi stato didžiausią pasaulyje „vaiduokliškų dalelių“ detektorių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Sugauti neutrinus buvo galima pasitelkus FASERnu detektorių, kuris buvo įrengtas Didžiajame hadronų greitintuve (LHC).
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Neutrinai yra elementariosios dalelės, kurios su kitomis sąveikauja labai silpnai. Kiekvieną sekundę jūsų kūną perskrodžia trilijonai neutrinų, nepadarydami jam jokio poveikio. Žemėje neutrinų ieškoma milžiniškuose detektoriuose, kurių dydžio pakanka užfiksuoti kartkartėmis nutinkančius susidūrimus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Po mūsų kojomis, giliai po pluta yra neįtikėtinai karšta vieta - Žemės branduolys! Bet kiek ilgai jis gali išlikti karštas?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pagrindinį vaidmenį kosminių struktūrų formavimesi vaidina šaltoji tamsioji materija – kol kas neatrastos elementariosios dalelės, su likusia materija sąveikaujančios tik gravitaciškai. Tačiau yra ir kita, geriau žinoma, dalelių grupė, kurių elgesys šiek tiek panašus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Birželio 17 dieną paslaptingosios tamsiosios materijos dalelių ieškančių fizikų paskelbtas pranešimas sukėlė audrą — nors net pati tyrėjų komanda sako nieko iš tikrųjų dar neatradu
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Neutrinai yra ypatingai mažos masės elementariosios dalelės. Jos beveik visiškai nesąveikauja su medžiaga: pavyzdžiui, per sekundę jūsų kūną kerta daugiau nei trilijonas neutrinų, bet jokio pastebimo poveikio jums, ar kitiems objektams, jie neturi.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Neutrinai yra elementariosios dalelės, labai silpnai sąveikaujančios su likusia medžiaga. Kiekvieną sekundę Žemę kerta nesuskaičiuojama jų daugybė – vien per kiekvieno jūsų kūną per sekundę pralekia apie šimtą trilijonų – bet jokio pastebimo poveikio mums jie neturi. Visgi kartais sąveikos įvyksta, o jas aptikti padeda didžiuliai detektoriai: tais retais atvejais, kai neutrinas susiduria su atomu, išmetami elektronai ar panašios dalelės arba fotonai, kuriuos galima užfiksuoti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Neapčiuopiamai lengvi neutrinai padeda įvertinti Žemės gelmių šilumos kilmę ir urano bei torio koncentracijas. Skubu nuraminti, su Žeme viskas gerai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Neutrinai yra elementariosios dalelės, beveik nesąveikaujančios su kitomis. Didžiuliai detektoriai, įrengti Antarktidoje, pagauna vos kelias iš trilijonų trilijonų dalelių, lekiančių pro juos kiekvieną sekundę. Dauguma šių neutrinų atkeliauja iš mūsų Saulės, kiti – iš vietų kosmose, kur vyksta energingi procesai. Viena iš tokių vietų yra aktyvūs galaktikų branduoliai ir jų išmetamos čiurkšlės.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<a href="https://www.space.com/41146-neutrino-source-blazar-cosmic-rays.html">Liepos 12</a> dieną mokslininkai paskelbė aptikę didelės energijos, neįtikėtinai mažą „vaiduoklišką“ dalelę
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<em>Neišvaizdieji neutronai gali slėpti gilią, tamsią paslaptį. 20 metų du neutronų gyvavimo laiką matuojantys eksperimentai prieštaravo vienas kitam. Dabar aiškėja, kad šis neatitikimas