Neutronai (Fizika | Mokslas)
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Neutroninės žvaigždės gali egzistuoti todėl, kad objekto, 1,5-3 kartus masyvesnio už Saulę, gravitaciją gali atsverti neutronų slėgis. Šis slėgis nėra toks, kaip mums įprastas šiluminis slėgis; jį sukelia ne dalelių judėjimas, o kvantinės jų savybės, neleidžiančios dviems neutronams priartėti pernelyg arti vienam prie kito. Toks „išsigimimo“ slėgis palaiko ir baltąsias nykštukes bei netgi planetas-milžines.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Chemikas Džonas Daltonas dar prieš du šimtmečius pasiūlė teoriją, teigiančią, kad kiekvienas elementas sudarytas iš mažų dalelių – atomų. Per tą laiką žinios apie atomus prasiplėtė. Buvo įrodyta tai, ką dabar žinome visi – kad kiekvienas atomas sudarytas iš nepaprastai mažo branduolio ir dar mažesnių elektronų, skriejančių aplink jį.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šiame branduolyje nėra vietos protonams…</br><i>„Tetraneutrono“ egzistavimas kirstųsi su teoriniais spėjimais</i>
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Futuristinei fizikos „supersimetrijos“ teorijai, kuri aiškina bazinę Visatos prigimtį, suduotas dar vienas smūgis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<em>Daužydami protonus, kad žvilgtelėtume, kas jų viduje, galime sužinoti, iš kur materija gauna masę, kodėl esame mes – ir gal net kaip pasig
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naudodami tą patį masyvų akceleratorių, kuris įrodė nepagaunamojo Higso bozono egzistavimą, CERN fizikai atrado dvi naujas „sunkiasvores“ subatomines daleles.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<p style="font-style:italic">
Fizikoje pribrendo būtinybė sukurti naują egzotiškų barioninių dalelių klasifikavimo sistemą. Tarptautinė aukštos energijos fizikos tyrėjų komanda tvirtina,
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai jau ilgą laiką svarstė, kokia yra protonų ir neutronų, kuriuos galima suburti į vieną atomo branduolį, skaičiaus riba. Naujasis tyrimas prie atsakymo į šį klausimą priartėjo labiau nei bet kada, mat mokslininkai apskaičiavo bendrą branduolio variantų kiekį, kuris gali egzistuoti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kai kurie panaudoto branduolinio kuro elementai išlieka pavojingi tūkstančius metų. Dalelių greitintuvais varomi reaktoriai galėtų sunaikinti radioaktyvias atliekas – ir tuo pačiu gauti energiją. Ar tai reiškia, kad pagaliau išmušė torio valanda?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kokio dydžio yra atomai? Kas yra jų viduje? Tikėtina, jog kai kurie atsakymai į šiuos klausimus gali nustebinti ir tuos žmones, kurie manė, jog jau juos žino.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkų grupė, vadovaujama profesoriaus Dr. Wilfried Nortershäuser, pirmoji sugebėjo išmatuoti krūvio pasiskirstymą egzotinio izotopo berilio-12 branduolyje. Gauti rezultatai parodė, kad taip vadinamas branduolio krūvio spindulys padidėja palyginus su berilio-11 izotopu, nors medžiagos pasiskirstymo spindulys branduolyje buvo žymiai mažesnis. Šie stebėjimai prieštarauja branduolio fizikoje paplitusiam sluoksniniam modeliui, pagal kurį branduolio krūvio spindulys taip pat...
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Požiūris, jog egzistuoja daugybė visatų, inicijuoja aktyvias kosmologų teorines diskusijas, tačiau stokoja įrodymų – apčiuopti juos ir pateikti būtų labai sudėtinga. Tiesa, mokslininkų grupė, prieš kelerius metus pademonstravusi, kaip medžiaga gali keliauti tarp mūsų visatos ir kitų visatų, manosi sugebėsią fiksuoti šį reiškinį tiesiogiai. Tam jiems prireiks pažangiausių technologijų. Viskas, ko jiems reikia, yra neutronų talpykla (angl. – „neutron bottle...
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Didelė tarptautinė mokslininkų komanda ėmėsi nagrinėti neįprastus neutronais prisotintus cirkonio atomų branduolius, kurių formų įvairumas lemia paties atomo stabilumą. „Branduolio pavidalas atspindi jo kvantinės būsenos simetriją“, – aiškina komandos narys Hirojošis Sakurajus (Hiroyoshi Sakurai) iš RIKEN Nišinos greitintuvų mokslo centro (Japonija). Gauti rezultatai padeda suprasti, kiek neutronų reikia, kad branduoliai būtų stabiliausi.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Neutronai yra dalelės, kartu su protonais slypinčios atomų branduoliuose, tačiau manoma, jog jie egzistuoja ne tik Žemėje, bet ir gerokai už mūsų gimtosios planetos ribų – po Visatos tolius išsimėčiusiose neutroninėse žvaigždėse, kurios ženklina žvaigždės evoliucijos pabaigą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kvantinės mechanikos metodai dabar gali būti naudojami gravitacijos tyrimams. Gravitacijos matavimo metodas buvo pasiūlytas Vienos technologijos universitete (Vienna University of Technology). Jis įgalina atlikti fundamentinių fizikos teorijų bandymus.