Tuščios erdvės arba nieko teorija (Fizika | Mokslas)
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vakuumas nėra tuščias. Netgi ten, kur nėra materijos ar spinduliavimo, yra struktūra – ir gal net pavyktų panaudoti pačią vakuumo struktūrą žinučių siuntimui ir gavimui.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pasaulis kupinas paslapčių, ir net mokslas ne visas jas gali paaiškinti. Portalas Cosmosup.com pateikia penkis mokslinius reiškinius, kurie atima žadą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kaip kažkas yra teisingai pastebėjęs, „Visata yra didžiulė. Išties didžiulė.“ Bet jei teorija apie Didįjį sprogimą yra teisinga, kadaise Visata turėjo būti gerokai mažesnė. Pagal tą pačią teoriją išeitų, jog kažkada jos apskritai nebuvo. Bet prieš maždaug 13,7 mlrd. metų iš tuštumos, iš niekur staiga atsirado ir prasidėjo laikas ir erdvė. Kaip tai nutiko? Arba klausimą pamėginkime suformuluoti kiek kitaip: kodėl viskas apskritai egzistuoja?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ar kirstumėte lažybų, jog iš visiško nieko (absoliučios tuštumos) neįmanoma nieko sutverti? Oponentais tokiose lažybose jums tikrai norėtų būti Mičigano universiteto (JAV) mokslininkai. „Teoriškai kalbant, prie tam tikrų sąlygų įmanoma iš vakuumo išgauti elementariųjų dalelių“ – tvirtina jie.
|
||