Virššviesiniai greičiai (Fizika | Mokslas)
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tarptautinė fizikų komanda sukūrė naują teoriją, kuri leistų objektams skristi greičiau už šviesos greitį – ir nors jie teigia, jog tai iš principo nepažeistų fizikos dėsnių, bet sukeltų reiškinius, kurie verčia susimąstyti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Floridos mokslininkai sukūrė techniką, kurią naudojant, šviesos impulso grupinis greitis 30 kartų viršija šviesos greitį, o taip pat ji gali sklisti į priešingą pusę. Šiai technikai joki
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<em>Remdamiesi vos trijų LIGO eksperimentų rezultatais, mokslininkai nustatė, kad gravitacinių bangų sklidimo greitis yra <nobr>0,55 c – 1,42 c</nobr> intervale. Straipsnis <a hre
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dideliems greičiams užfiksuoti skirta fotografavimo technika „Background-Oriented Schlieren“ turi galimybę įamžinti gana neįtikėtinus vaizdus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Apie Visatą galime nesuprasti daugybės dalykų, tačiau dėl vieno galime būti tikri: šviesos greičio viršyti neįmanoma. Teisingai? Nebūtinai, teigia Robertas Nemiroffas iš Mičigano technologijos universiteto ir čia pat pateikia paprastą pavyzdį, kaip galima apgauti Visatos dėsnius.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<em>Tai galutinė greičio riba – bet kai kur atrodo, kad kosminio eismo sergėtojai žiūri į tai pro pirštus</em>
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nebūtų justi nieko ypatingo. Jei tokia kelionė būtų įmanoma, keliautojai tikrai nebūtų gniuždomi į erdvėlaivio krėslus, kaip rodoma fantastiniuose filmuose. „Erdvėlaivio viduje jaustumėtės visiškai normaliai, – aiškina Drekselio universiteto fizikas Deivas Goldbergas (Dave Goldberg). – Iki to momento, kai panorėtumėte sustoti. Žinoma, kelionės metu būtumėte besvoris, tačiau jokio greitėjimo nė nepajustumėte.“
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kinijos mokslininkų komanda išmatavo <em>keisto veikimo per atstumą</em> – regis, be vėlavimo vykstančios sąveikos tarp susietų (angl. entangled) kvantinių dalelių – greitį, daugiau, nei
|
||