Kryžiuotiniai - Araneidae
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Klysta galvojantys, kad Lietuvoje įkąsti galintys vorai negyvena. Voragyvių specialistai sako, kad didieji vorai tikrai gali grybštelti į pirštą, tačiau jie priduria, kad tai neįvyktų be žmogaus pastangų. Gamtininkai ramina, kad namų kamputyje ramiai įsitaisę vorai pirmi niekuomet nepuls, tačiau jei kartais tektų „laimė“ pajusti voro kerštą, pojūtis tikrai nebūtų pats maloniausias.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žemėje tokių voragyvių nėra vieninteliame žemyne – Antarktidoje. Visuose kituose žemynuose jų tikrai yra. Nors šikšnosparniai laikomi viena sėkmingiausių žinduolių (šikšnosparnių priskaičiuojama apie 1,2 tūkst. rūšių – jie sudaro maždaug penktadalį visų žinduolių rūšių), tačiau, skirtingai nei plėšrūs pelėdinių ar vanaginių būrio paukščiai, šikšnosparniai turi natūralių priešų. O tų priešų gretose yra ir bestuburių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nedaugelis žino, kad vienas didžiausių kai kurių vorų priešų yra skruzdėlės. Jos ne tik dideliais būriais gali užpulti voragyvius, bet ir juos… apvogti. Singapūro nacionalinio universiteto mokslininkai išsiaiškino, kad būtent kryžiuočiai vorai efektyviau ginasi nuo šių „nusikaltėlių“, besitaikančių į jų gyvybę, maistą ir kiaušinėlius.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Madagaskaro džiunglėse atrasti vorai audžia didžiausius voratinklius pasaulyje, naudodami šilką, stipresnį už bet kurią žinomą biologinės kilmės medžiagą. Vos kelių centimetrų dydžio rūšis Caerostris darwini mezga tinklus, uždengiančius plotą iki trijų kvadratinių metrų, ir pakabina juos ant gijų, kurių ilgis gali siekti iki 25 metrų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Gali būti, jog vorų audžiami tinklai yra vienos gražiausių ir sudėtingiausių struktūrų gyvūnijos pasaulyje. Tačiau kai kurių rūšių vorams paprasto "audinio" nepakanka ir jie žengia vieną žingsnį į priekį - dekoruoja savo voratinklius sudėtingesniais nei būtina raštais.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai atrado vorų rūšį, kurie "konstruoja" dirbtinius savo pačių modelius, o vėliau juos naudoja grobuoniams apgauti. Šis voras gali būti pats pirmasis gyvūnų pasaulio atstovas, sugebantis pagaminti savo paties kūną imituojančią kopiją.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ilgą laiką biologams nesisekė atrasti įtikinamo paaiškinimo unikaliems Argiope rūšies vorų audžiamiems voratinklių raštams. Voratinkliai išmarginti įvairiausiais ornamentais ir iš toli krenta į akis – tačiau kodėl šie vorai eikvoja papildomą energiją tokiem puošybos elementams? Nuo to laiko, kai tokius voratinklius oficialiai mokslas surado 1889 metais, paskelbtą daug šį reiškinį aiškinančių hipotezių. Vieni biologai tvirtino, jog tokios „dekoracijos“ naudi...
|
||