Klimato kaitos tendencijos
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pasaulis privalo pasiruošti klimato kaitos „baigiamajai fazei“, kad geriau suprastų potencialiai katastrofinį atšilimą, kurio padarinių vyriausybės dar nesvarsto, perspėjo mokslininkai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Viduržemio jūra dar niekada nebuvo tokia šilta kaip dabar. Jos paviršiaus temperatūra neseniai pasiekė 28,9 laipsnio Celsijaus. Tai rodo nerimą keliančią pasaulinę tendenciją, teigia ispanų mokslininkai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pasauliniu mastu mūsų planeta išgyvena neįtikėtinai ilgą rekordinio karščio laikotarpį.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
„Manau, kad iš tikrųjų tai yra bene lengviausiai įgyvendinama priemonė, – sako tyrėjas. – Nematau beveik jokios priežasties, kodėl to nepradėti daryti plačiai.“
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Klimato kaita vis dažniau įvardijama kaip viena didžiausių grėsmių ne tik aplinkai, bet ir ekonomikos augimui, socialiniam stabilumui. Prie klimato kaitos ženkliai prisideda vis didėjantis energijos poreikių tenkinimas, perteklinis vartojimas, žemės ūkis ir netinkamas atliekų tvarkymas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
„Keeling kreivę“ sugalvojo mokslininkas Charles David Keeling kaip grafinį anglies dioksido (CO2) kaupimosi Žemės atmosferoje vaizdą. Keeling kreivėje pateikiami duomenys pagrįsti nuolatiniais matavimais, atliktais Mauna Loa observatorijoje Havajų saloje nuo 1958 m. iki šių dienų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naujas tyrimas rodo, kad klimato kaita gali lemti didelio masto nuodingų gyvačių rūšių migraciją į naujus regionus ir tam nepasirengusias šalis. Mokslininkai prognozuoja, kad šylant klimatui daugiausiai nuodingų gyvačių rūšių iš kaimyninių šalių sulauks Nepalas, Nigeris, Namibija, Kinija ir Mianmaras.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prognozuojama, kad iki šio šimtmečio pabaigos daugės karščio bangų ir tropinių naktų, pailgės augalų vegetacijos sezonas, o šaltų dienų sumažės. Numatoma, kad toliau didės ir bendras metinis kritulių kiekis nuo dabartinių 684 mm – 42-98 mm, ypač žiemos sezonu. Baltijos jūros lygio pakilimas svyruos nuo 22 cm iki 35 cm.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Staigus temperatūros padidėjimas per pastaruosius metus nustebino daugelį mokslininkų ir sukėlė susirūpinimą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Per pastarąjį dešimtmetį pasaulyje buvo vidutiniškai 1,2 laipsnio šilčiau nei XIX a. pabaigoje. Ilgalaikę klimato kaitą sukėlė žmogaus veikla, daugiausiai dėl plačiai paplitusio iškastinio kuro – anglies, naftos ir dujų – naudojimo namuose, gamyklose ir transporte. Degdamas iškastinis kuras išskiria šiltnamio efektą sukeliančias dujas, o ypatingai anglies dioksidą (CO2). Jei klimato kaita tęsis tokiu pat tempu, 2100 metais žiemos Lietuvoje gali būti net 4 laipsniais šiltesnės.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Praėjusieji metai buvo oficialiai pripažinti karščiausiais istorijoje, tačiau mokslininkai perspėja, kad laukia dar daugiau rekordinių temperatūrų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jei nebus imtasi skubių veiksmų, dauguma ataskaitoje nurodytų 36 klimato pavojų šį šimtmetį gali pasiekti „kritinį arba katastrofišką lygį“, nurodė EEA.