Medžiai ir miškai
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žemėje žinoma virš 70 000 medžių rūšių. Tarp jų yra išties nuostabių augalų, pavyzdžiui, vaikščiojantys medžiai, kurie per metus gali nueiti 20 metrų, arba tūkstantmečius skaičiuojantys medžiai, atsiradę prieš kelis tūkstančius metų iki mūsų eros ir augantys iki šiol.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Manau ne vienas gyventojas savo mieste kaštonuose yra pastebėjęs įkeltus trikampio formos objektus kurie primena lesyklėles, tačiau tai nėra lesyklėlės paukščiams tai yra feromonų gaudyklės, skirtos ne pamaitinti o sugauti mažą vabzdį Karšakandę. Sudomino? Tuomet skaitome toliau ir susipažinkime, kas ta Karšakandė.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šią savaitę Lietuvoje lankėsi miško sanitarinės apsaugos specialistai, šios srities mokslininkai ir ekspertai iš Baltijos šalių, Lenkijos ir Suomijos. Susitikime, kuriame dalyvavo Aplinkos ministerijos ir Valstybinės miškų tarnybos specialistai, daugiausia dėmesio skirta atskirose valstybėse taikomiems apribojimams bei specialiosioms priemonėms eglynuose žievėgraužio tipografo daromai žalai sumažinti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Lietuvoje vyraujanti aukšta oro temperatūra ir nedidelis kritulių kiekis – itin palankūs veiksniai miško gaisrams kilti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Netrukus stiklui gali tekti konkuruoti su neįtikėtinu varžovu – bambuku. Kinijos mokslininkai bambuką pavertė skaidria medžiaga – kuri dar ir atspari ugniai, vandeniui bei slopina dūmus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vienas iš pavojingiausių miško medžių liemenų kenkėjų, prabundančių atšilus orams – žievėgraužis tipografas. Dėl klimato kaitos pasekmių, tokių kaip šiltos žiemos, sausos vasaros, nusekę gruntiniai vandenys, šis kenkėjas ima sparčiai vystytis ir didinti savo populiaciją. Dėl kenkėjų – pušinio pjūklelio ir žievėgraužio tipografo – invazijų 2023 m. stichinė nelaimė buvo paskelbta septyniose šalies savivaldybėse, o šiemet žievėgraužis tipografas pabudo net 2 savaitėmis anksčiau nei įprastai. Miškininkai, aplinkosaugininkai bei mokslininkai kviečia visuomenę suvienyti jėgas siekiant aptikti kenkėjų pažeidimus ir pašalinti juos kuo greičiau.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Valstybinės miškų tarnybos specialistai, siekdami nustatyti žievėgraužio tipografo skraidymo pradžią, jau kovo 28 dieną išdėstė gaudykles Kauno rajono ir Kazlų Rūdos savivaldybių teritorijose esančiuose miškuose. Buvo siekta patikrinti, ar į trumpą Velykų savaitgalio orų atšilimą sureaguos miško kenkėjai. Balandžio 3 dieną buvo apžiūrėti gaudyklių rinktuvai ir juose rasta nuo kelių iki keliolikos dešimčių pakliuvusių žievėgraužio tipografo vabalų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Valstybinių miškų urėdija, Lietuvos nacionalinis kultūros centras ir Aplinkos ministerija kviečia miškui ir dainai neabejingus piliečius į Nacionalinį miškasodį „Kad giria žaliuotų“. Nacionalinis miškasodis – didžiausia kasmetinė medžių sodinimo šventė, kuri šiais metais bus skirta Lietuvos Dainų šventės šimtmečiui. Renginys įprasmins Dainų šventės temą „Kad giria žaliuotų“, prisidės prie miškų atsodinimo, miškų naujuose plotuose įveisimo ir Lietuvos miškingumo didinimo, taip dar kartą parodant, kad Lietuvą vienija meilė miškui ir dainai. Miškasodžio, vyksiančio balandžio 20 d. metu, bus siekiama įspūdingo rezultato: ketinama pasodinti net 100 simbolinių girių visoje Lietuvoje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kembridžo ir Kardifo universitetų mokslininkai pietvakarių Anglijoje aptiko unikalią fosiliją, kuri atspindi visą senovinį mišką.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Valstybinės miškų tarnybos specialistai tęsė 2022 metais kilusio pušinio pjūklelio masinio išplitimo židinio vystymosi sekimą, teikė prognozes ir rekomendavo priemones pušynų pakenkimų sumažinimui. Šių metų kovo pradžioje atliko kenkėjo peržiemojusių kokonų tyrimus. Nustatė, kad šį pavasarį pušinio pjūklelio dauguma kokonų liks ramybės fazėje ir iš jų nesivystys lervos, graužiančios pušų spyglius. Todėl pušynų lajų pakenkimai bus nepavojingi ir menki.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Siekdami atkurti beveik išnykusią rūšį, mokslininkai slaptose vietose sodina „gyvąsias fosilijas“ – bet viskas gali užtrukti šimtmečius.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ugnis tam tikrais atvejais gali būti naudojama kaip gamtotvarkos priemonė, padedanti miško ekosistemoje išnaikinti invazinius augalus, kenkėjus ir išsaugoti retas, nykstančias rūšis, teigia mokslininkai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Antradienį Europos Parlamentas (EP) patvirtino Gamtos atkūrimo įstatymą, kuriuo siekiama iki 2030 m. atkurti bent 20 proc. ES sausumos ir jūrų teritorijų, o iki 2050 m. – visas nualintas ekosistemas. Tyrimų duomenys rodo, kad daugiau nei 80 proc. buveinių Europoje yra prastos būklės, tad pagal naująsias taisykles, dėl kurių susitarta su ES valstybėmis, visose ES šalyse palaipsniui bus atkurtos nualintos ekosistemos, taip pat bus siekiama ES klimato ir biologinės įvairovės tikslų bei užtikrintas didesnis aprūpinimo maistu saugumas.