Mineralogija
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šiems akmenims būdingas mėlynas atspalvis atsiranda dėl geležies ir titano sąveikos jų kristalinėje struktūroje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Deimantams formuotis pirmiausia reikia trijų dalykų: slėgio, šilumos ir daug laiko. Šias tris sąlygas galima nesunkiai rasti Žemės mantijoje – niūrioje, itin karštoje geologinėje substancijoje, kuri skiria planetos šerdį nuo jos plutos.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Deimantų suradimas yra labai sudėtingas procesas, tačiau dėl naujo atradimo jis gali tapti šiek tiek paprastesniu. Tyrimai parodė, kad daug mažiau ieškomame brangakmenyje yra užuominų, galinčių parodyti, ar netoliese gali būti deimantų – ir tai gali pagreitinti paieškos procesą, rašo „IFLScience“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vakarų Australijoje esančioje Argailo formacijoje yra 90 proc. pasaulio rožinių deimantų. Tai keista vieta deimantų telkiniui: ji yra žemyno pakraštyje, o ne centre, kur paprastai būna dauguma deimantų kasyklų – ir uolienoje, kuri šiek tiek skiriasi nuo tų, kuriose paprastai randami deimantai, rašo „Live Science“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Superkontinentų skilimas gali sukelti galingus išsiveržimus, dėl kurių iš Žemės gelmių į paviršių gali iškilti deimantų fontanai, rašo „Live Science“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Litis ir kobaltas – metalai, apie kurių egzistavimą retai kada susimąstome, bet be jų šiuolaikinis pasaulis būtų sunkiai įsivaizduojamas, o dažnai dėl savo vertės jie prilyginami auksui. Mat litis ir kobaltas yra naudojami ličio jonų baterijų gamybai, o be jų neveiks dauguma kasdien naudojamų prietaisų, pavyzdžiui, mobilieji telefonai, nešiojamieji kompiuteriai, grojantys, šviečiantys ar judantys žaislai, sustos ir elektromobiliai. Tiesa, pasak specialistų, nors litis ir kobaltas suteikia šiuolaikiniam žmogui daugybę galimybių, šių metalų išgavimas kelia ir daug problemų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vikingų kelionės dažnai vykdavo poliariniuose regionuose, apgaubtuose rūko, lietaus ir debesuoto dangaus, kuris užstojo Saulę ir žvaigždes. Ar specialus kristalas galėjo padėti jūreiviams rasti kelią per vandenyną?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
1883 m. į JAV Gamtos istorijos muziejaus mineralogijos kolekciją buvo įtrauktas gražus agato mineralas. Maždaug 15 cm skersmens, beveik visiškai apvalus, bet kitais atžvilgiais niekuo neišsiskiriantis egzempliorius kolekcijoje išbuvo pastaruosius 175 metus, kol atsitiktinis įvykis atskleidė, kad tai – dinozauro kiaušinis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Yra tik vienas rastas rečiausio mineralo egzempliorius Žemėje – jis kilęs iš Mianmaro.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žinomas tik šis vienintelis atvejis, kai vieno deimanto viduje rastas įstrigęs kitas deimantas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Keturiuose meteorituose šiaurės vakarų Afrikoje aptikti paslaptingi šešiakampiai deimantai, kurių Žemėje natūraliai nebūna.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
2020 metais Kinijos stotis „Cháng'é-5“ pargabeno 1731 gramą Mėnulio grunto. Jame aptiktas permatomas kristalas, jau pavadintas čangjesitu. Mokslininkai dar pasistengs įvertinti įvertinti po
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mineralai okupuotose Ukrainos teritorijose naudojami „viskam – nuo orlaivių dalių iki išmaniųjų telefonų“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Obsidianas – tai vulkaninis stiklas, susidarantis iš ugnikalnio išsiveržus magmai, kuri greitai užgesinama, todėl kristalai beveik nespėja išaugti. Taip gaunamas silicio dioksido stiklas su magniu ir geležimi, suteikiančiais jam tamsią spalvą.