Gyvūnų prisitaikymas prie aplinkos
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Viena jūros paukščių rūšis išmoko panaudoti beprotišką uraganų jėgą savo tikslams.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Visoje gyvūnų karalystėje įvairios rūšys, atrodo, turi instinktyvių būdų, kaip rasti savo gyvenimo kelią: ką tik išsiritę jūrų vėžliai žino, kaip pasiekti vandenyną net ir tamsoje, keičiantis metų laikams paukščiai migruoja tūkstančius kilometrų, o liūtės motinos žino, kaip maitinti, saugoti ir mokyti savo jauniklius. Bet ar tai tikrai instinktai?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prietaisą ant galvos dėvinti auksinė žuvelė yra viena iš tyrime, kuriame pagaliau paaiškinta, kaip gyvūnai orientuojasi vandenyje, naudotų žuvų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Apsimesti negyvu gyvūnų karalystėje yra įprastas gynybos mechanizmas – tačiau Australijos mokslininkai atrado visiškai naujo masto pavyzdį. Nustatyta, kad ištisos skruzdžių kolonijos apsimeta mirusiomis, o toks kolektyvinis elgesys dar niekada nebuvo užfiksuotas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Lengva pažvelgti į savo išlepintų šunelių akis ir pagalvoti, kad be mūsų jie būtų visiškai bėjėgiai. Kai kuriuos šeimininkus į neviltį varo net mintis, kad šuo gali gyventi laukinėje gamtoje. Tačiau įsivaizduokite – jei staiga išnyktų žmonės ir šunims tektų patiems pasirūpinti savimi, ar tokiu apokaliptiniu atveju jie galėtų išgyventi pasaulyje be žmonių?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Saulė savo spinduliais teikia gyvybę mūsų planetai, tačiau kai kurioms įdomioms gyvybės formoms šviesos nereikia, rašo „Science Alert“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
1986 m. balandžio 26 d. sprogus Černobylio atominės elektrinės ketvirtajam reaktoriui, į aplinką pateko daugiausia radioaktyviųjų medžiagų per visą žmonijos istoriją. Didžiulis spinduliuotės kiekis padarė milžinišką žalą žmonėms bei florai ir faunai. Bet, praėjus daugiau nei 30 metų, Černobylis tapo vienu didžiausių gamtos draustinių Europoje. Šiandien draudžiamoje zonoje gyvena nemažai nykstančių rūšių atstovų, įskaitant meškas, vilkus ir lūšis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vasara - poilsio, gražių orų, kelionių ir uodų metas. Bet kodėl uodai mus kankina, kai galėtų susirasti gyvūnų, kurie nenaudoja repelentų, neturi kuo juos mušti ir nebando pailsėti nuo sunkios savaitės biure?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Cigarečių nuorūkų kišimas į lizdus neatrodo kaip savaime suprantmas dalykas, tiesa? Tačiau ekologų komanda sako, kad toks elgesys ne toks jau ir nenatūralus, o gali būti paprasčiausiai dar senovėje įvykusio prisitaikymo šiuolaikinė versija.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Elnių akys yra ne tik gražios – jos taip pat yra mokslinis stebuklas. Keičiantis metų laikams (iš vasaros į žiemą), iš auksinės į sodriai mėlyną keičiasi ir šių gyvūnų akių spalva. Tai padeda jiems geriau matyti esant skirtingoms apšvietimo sąlygoms.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Giliavandenius gyvūnus tyrinėjantys biologai kaip reikiant nustebo praėjusiais metais netoli Antarktidos radę didžiausią žinomą žuvų nerštavietę.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai, tiriantys klimato kaitos poveikį Antarktidos pingvinų populiacijoms, pateikė netikėtą išvadą – kai kurios jų rūšys dėl nykstančio jūros ledo mažėja, o kitos dėl kylančios temperatūros auga.