Smėlynai
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
„Dzūkijos kopynas yra didžiausias savo plotu Lietuvoje. Tai – labai didelis mūsų turtas. Tokių kopynų juosta tęsiasi per visą Europą, bet tokių ryškių kopynų, kurie siektų 20 metrų aukštį, nėra daug“, – sakė Lietuvos geologijos tarnybos vyr. patarėjas dr. Jonas Satkūnas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Didžioji Smėlio Jūros dykuma driekiasi 72 000 kvadratinių kilometrų plote, jungiančiame Egiptą ir Libiją. Jei atsidurtumėte tam tikroje dykumos dalyje Libijos pietryčiuose ir Egipto pietvakariuose, smėlėtame kraštovaizdyje galėtumėte pamatyti išsibarsčiusius geltono stiklo gabalėlius.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kai kurie iš jų matyti ant minkštos uolienos paviršiaus – tarsi saulėje besikaitinantys ropliai. Kiti – kaip paslaptingos duobelės, primenančios senovinį žaidimą, kai kur dar iki šiol žaidžiamą pasaulyje. O dar keli yra tiesiog mįslingi.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ar žinojote, kad septintajame dešimtmetyje 1 iš 35 filmų, buvo rodomas žmogus, žūstantis nuo įstrigimo lakiajame smėlyje? Todėl daugelio žmonių mintyse įsišaknijo mintis, kad lakusis smėlis yra mirtinai pavojingas. Bet ar tikrai? Išsiaiškinkime.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nuo liepos iki rugsėjo karščiausiais metų mėnesiais, kai pavėsyje svyruoja apie 37 laipsnius šilumos, žmonės iš viso Egipto ir kitų pasaulio šalių plūsta į dykumos oazės miestą Sivą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Buvo laikai, kai beveik kiekvienas filmas apie didvyrius ir nedorėlius turėdavo sceną, kurioje vienas iš pagrindinių personažų įklimpdavo į lakųjį smėlį. Jis imdavo skęsti, kol galiausiai matydavosi tik jo kepurė – ar tik bejėgiška ranka.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Visiškai sausos Sacharos dykumos fosilijos atskleidžia, kad smėlio kopų regionas anksčiau buvo drėgnas ir derlingas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kas nutiko Hirošimos miestui Japonijoje? Taip, atrodo, kad visi žinome – visi matėme istorinius pasakojimus ir dokumentinius filmus. Bet... ar tikrai?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<em>Dabar,aišku, aktualiausia, kad būtų smėliu pabarstyti apledėję takai ir gatvės, tačiau šiems tikslams sunaudojamo smėlio kiekiai juokingi. O štai Indijoje siaučia „smėlio mafija“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žmonija sparčiai naudoja Žemės naudingųjų iškasenų atsargas. Mokslininkai mus perspėja - jei taip ir toliau, kai kurių dalykų greitai pradės trūksti. Tiesa, dažniausiai taip kalbama apie naftą, nors, kaip ima aiškėti, greitai pritrūksime kur kas paprastesnės medžiagos.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Gamta nebereikalingą žmonių turtą be problemų pasiima sau. O tuomet, priklausomai nuo aplinkos sąlygų, jį per kurį laiką sunaikina. Kaip atrodo visureigis po 40 metų tremties smėlio kopoje? Kaip jis ten atsidūrė?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
NASA nuostabiuosiuose Marso smėlynuose pastebėjo kai ką netikėto ir keisto – keistą lauką, kuris išmargintas Morzės kodo rašmenis primenančiomis kopomis. Koduota žinutė žmonijai?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Perskaitę antraštę tikriausiai pakėlėte antakį, tačiau motulė gamta nesiliauja stebinti ir pateikia pačių netikėčiausių išdaigų. Šie akmenys, vadinami trovantais, auga ir dauginasi, o juos pamatyti galite Rumunijoje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Daugelis turi savo mylimą hobį: vieni renka pašto ženklus, kiti žaidžia krepšinį, tačiau vienas žmogus pastaruosius 25 metus praleido formuodamas milžiniškus urvus Naujosios Meksikos dykumoje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Anksčiau viduryje dykumos keistus garsus išgirdę žmonės juos priskirdavo įvairiausiems antgamtiniams šaltiniams. Žymus keliautojas Marco Polo tikėjo, kad tai buvo dvasių garsai ir juos prilygino įvairiausiems muzikiniams instrumentams ar net ginklų žvangesiui. Tačiau dabar mokslininkai rado visiškai realią tokio reiškinio priežastį.