Gamtos saugojimo būdai
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prancūzija susprogdino savo pirmąją atominę bombą kodiniu pavadinimu „Blue Jerboa“ 1960 m. vasario 13 d., tapdama ketvirtąja tai padariusia valstybe po JAV, Sovietų Sąjungos ir Didžiosios Britanijos.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Sostinės Vingio parke lankytojus pasitinka medžiai, laikantys protesto plakatus, kuriuose kviečiama atkreipti dėmesį į beatodairišką atogrąžų miškų naikinimą bei skirti paramą „The Orangutan Project“ – orangutangų populiacijos išsaugojimui.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Koraliniai rifai nyksta nerimą keliančiu greičiu, tačiau „Coral Vita“ rado sprendimą, kaip juos išsaugoti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<em>Pando, didžiausią — ir <a href="http://www.technologijos.lt/n/mokslas/gamta_ir_biologija/S-60034#tuopos">galbūt seniausią</a> — pasaulyje gyvą organizmą naikina nepasotinamas juo
Aiškėja bent viena iš priežasčių, kodėl kartais jūros gyvūnai išeina iš proto ir net iššoka į krantą
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Sonaras yra prietaisas, kuris yra naudojamas povandeninei navigacijai, taip pat po vandeniu esantiems objektams aptikti. Tačiau ar niekada nesusimąstėte, ar šis prietaisas neturi jokios neigiamos įtakos povandeninio pasaulio gyventojams?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Įpratę atvairuoti iki pat Vingio parko automobiliu, turės priimti 40 dienų iššūkį pasivaikščioti – prasideda varlių migracija. Sostinės savivaldybė drauge su gamtininkais pasirūpino, kad po žiemos pabudusios šaltakraujės, palikusios savo žiemojimo vietas, per Vingio parko kelią į nerštavietes judėtų saugios.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Į Invazinių Lietuvoje rūšių sąrašą įrašytas medžių rūšis jau galima kirsti ar kitaip pašalinti be jokio leidimo. Tai numato prieš savaitę pakeista Saugotinų medžių ir krūmų, persodinimo ar kitokio pašalinimo atvejų, šių darbų vykdymo ir leidimų šiems darbams išdavimo, medžių ir krūmų vertės atlyginimo tvarka.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nepasotinamas žmonijos apetitas ir intensyvi ūkinė veikla nuo 1970 metų išnaikino beveik tris penktadalius visų stuburinių gyvūnų – žuvų, paukščių, varliagyvių, roplių ir žinduolių, sakoma ketvirtadienį paskelbtose niūriose tyrimo išvadose.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dėl kailio į Lietuvą atvežta kanadinė audinė jau tapo terminatoriumi ir išstūmė vietinę europinę audinę. Taip teigia gamtininkas Selemonas Paltanavičius. Jo tvirtinimu, tokių invazinių gyvūnų ir augalų rūšių, kurios gali pakenkti vietinei gamtai, yra ir daugiau, todėl jas reikia naikinti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prieš kelias dienas pranešta, jog neradę ledo lyčių Arkties regione, maždaug 35 tūkstančiai jūrų vėplių „išsilaipino“ Aliaskos paplūdimyje Šiaurės Amerikos žemyne. Jungtinių Amerikos valstijų (JAV) vyriausybė į šiuos pranešimus reagavo žaibiškai – siekdami išvengti tokio didelio gyvūnų skaičiaus migracijos ir grūsties, politikai nurodė pakeisti kai kurių skrydžių maršrutus. Praskrendantys lėktuvai gąsdina jūrų vėplius, jie gali pradėti skubiai judėti į kurią nors pusę, stumdytis ir sutrypti vieni kitus. Apie tai praneša portalas theguardian.com
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Plastikas mus supa visur ir visada - pakuotės, buteliukai, maišeliai, viskas gaminama iš jo. Net kruopščiai supakuotas ir iš namų išmestas plastikas atgal sugrįžta jūrinių gyvūnų pilveliuose ar vandenyje, kurį geriame. Plastiko problema žinoma visiems, tačiau, rodos, prieš ją esame tokie bejėgiai, jog tik skėsčiojame rankomis ir klausiame, o kaip kitaip? Laimei, išeitis yra ir ji gerokai paprastesnė nei manėme.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
„Google map“ vartotojai aptiko keistas apskritas aikšteles ir simbolius miškų juostoje, nusidriekusioje palei tris valstijas jungiantį 44 greitkelį Misūrio valstijoje. Pasipylė skambučiai: ar čia tik nebus apsilankę marsiečiai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Planeta vis sunkiau beišmaitina besiplečiančią žmonių giminę. Vartojimas nuolat auga, nes ir tokie gigantai kaip Kinija jau gali sau leisti žmoniškesnį gyvenimą. Stebint vis mažėjančius natūralių buveinių plotus, nykstančias rūšis, populiarėja draugiškas aplinkai gyvenimo būdas, gamtosauginės idėjos. Tačiau toli gražu ne visada šios idėjos neša naudą gamtai. Gerai, kai žmonės rūpinasi aplinka, bando ją saugoti, tačiau tam būtinas bent minimalus gamtos pa...
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Gegužės 17 d. jau trečią kartą Lietuvoje surengtas seminaras ta pačia tema, kuri, atrodo, aktuali tautoms nuo žilos, dar raštuose neaprašytos senovės iki šių dienų, ir iki šiol nepasakyta ta tema viskas iki galo. Suprantama, ąžuolas svarbus ir visaip godotinas, nes teikia labai vertingą, tvirtą, ilgaamžę medieną; tačiau ir pats ąžuolas – gyvas, su dvasia medis europiečių, tarp jų ir lietuvių, gerbiamas turbūt kaip joks kitas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Neseniai ieškodama būdo, kaip patikrinti, ar pievose rastos retųjų augalų augavietės jau įtrauktos į kokį nors sąrašą, ir kur kreiptis palaukėje radus žydinčias gegužraibes, patekau į keistą padėtį.