Katinai (Apie gamtą | Mokslas)
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pasaulį šiandien krečia dviejų rūšių AIDS pandemijos – žmonių ir kačių. Iš pirmo žvilgsnio galbūt kiek keista, tačiau šie du susirgimai išties yra panašus, panašios ir jų priežastys. Manoma, kad mūsų planetoje kačių imunodeficito virusu (KIV) infekuota 2,5–4,4 proc. kačių. Statistika išties grėsminga, tad ką reikėtų žinoti apie šį susirgimą?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jeigu jūs kačių mylėtojas – įsižeisti nereikia. Kačių išnaikinti niekas nesiūlo, tiesiog toks klausimas gali iškilti stebint kokią tinginę rainę besirąžančią ant fotelio po sočių pietų. Atrodo, kad be suteikiamo džiaugsmo, jos tik miega ir ėda, tad kokia iš jų nauda? Mokslininkai sako, kad milžiniška. Be kačių pasauliui būtų riesta, rašo lifeslittlemysteries.com.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Iki šiol manyta, kad žinduoliai, šviesos kiekį, pasiekiantį tinklainę, reguliuoja nerviniais signalais, keliaujančiais tarp akių, vyzdžio ir smegenų. Bet dabar King-Wai Yau su kolegomis iš Džono Hopkinso universiteto Baltimorėje (Merilendo valstija) atrado, kad gyvūnų, aktyvių naktį, temstant ar auštant – pavyzdžiui, kačių, šunų, žiurkėnų – izoliuoti akių obuoliai ir toliau reaguoja į šviesą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Visais laikais Lietuvos miškuose išvysti lūšį buvo didelė retenybė. Šiandien ji – vienintelis mūsų giriose aptinkamas katinių šeimos plėšrūnas. Anksčiau šalyje gyveno ir mažesni lūšių giminaičiai – miškinės katės, dar vadinamos vilpišiais. Deja, jos buvo išnaikintos XIX a. Aplinkos ministerijos duomenimis, toks pats likimas vis dar gresia ir lūšims – Lietuvoje tėra 80–100 šių žvėrių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Rytų Rusijoje gyvenantiems laukiniams amūriniams tigrams pavojų kelia virusinė infekcija, kurią platina benamiai sulaukėję šunys. Toks pats užkratas buvo pasireiškęs ir liūtams, o mutavusi jo versija apniko jūrose gyvenančius ruonius. Infekciją galima sustabdyti skiepais, tačiau gaudyti ir skiepyti laisvėje gyvenančius laukinius gyvūnus yra gana sudėtingas bei brangus būdas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prieš penkerius metus Kolorado valstijoje viena šeima po namo statybų ir kraustymosi pasigedo katės, vardu Vilou (angl. – „Willow“, gluosnio kačiukas). Nežinia, užpykusi ar ne, tačiau Vilou nusprendė palikti tuščius buvusius namus bei Uolinius Kalnus ir persikelti už… beveik 3 tūkst. km, į žiurkių knibždančias Manheteno (Niujorkas) gatves. Bastūnės ekspedicija buvo nepaprastai sėkminga. Kai Vilou buvo dar visai mažas katytė, jai buvo implantuota mikroschema. Ji ...
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai, pasinaudoję nauja genų inžinerijos technika, padedančia tirti molekules, galinčias kovoti su AIDS, privertė kates švytėti žaliai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Internete iš naujo pasklido vaizdai, kuriuose matyti katinas, atkakliai bandantis atgaivinti žuvusią katę.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Atlikę tyrimą mokslininkai nustatė, kad lūtai žmones dažniausiai puola iškart po pilnaties. Kiti plėšrūnai, tokie kaip vilkai, taip pat gali būti pavojingiausi, kai mėnulis ima dilti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kur eina katė, kai šeimininkas paleidžia ją pasilakstyti į lauką? Ką visą dieną veikia benamė katė? Ar vienos ir kitos katės leidžia laiką kartu? Tai keletas klausimų, į kuriuos atsakymus rasti padėjo naujo stebėjimo rezultatai. JAV Ilinojaus universiteto mokslininkai kates stebėjo joms prisegę radijo signalus siunčiančias apykakles. Stebėti buvo pasirinktos 42 laisvai klajojančios katės - kai kurios jų neturėjo šeimininkų, o kai kurios buvo laukan kuriam laikui i...
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nors visuomenė nerimauja dėl pavojų paukščiams keliančių vėjo turbinų, naujas tyrimas rodo, kad daug didesnę grėsmę sparnuočiams kelia katės.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Medžiotojai iš medžiotojų ir rinkėjų genties Kenijoje nepanaudodami jėgos geba atimti grobį iš alkanų liūtų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai teigia, kad draugiškesnis šunų charakteris leido šiems gyvūnams evoliucijos eigoje įgyti didesnes smegenis ir tapti gudresniais už kates.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai išsprendė subtilią biomechanikos lygtį ir teigia turintys atsakymą, kodėl katės taip elegantiškai ir grakščiai laka skysčius. Jie pastebėjo, kad katės naudoja savo liežuvius subtiliai, nepažeisdamos skysčio paviršiaus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Rudyardas Kiplingas rašė, kad leopardų dėmės jiems reikalingos, kad galėtų pasislėpti aplinkoje ir jų niekas nematytų tarp medžių šakų, lapų bei jų šešėlių.