Medžiai ir miškai (Apie gamtą | Mokslas)
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pinigai ant medžių neauga, tačiau mokslininkai patvirtino, kad kai kurių augalų lapuose galima rasti aukso. Mokslininkai iš Australijos teigia, kad eukalipto lapuose aptiktos aukso dalelės rodo, jog gerokai giliau guli palaidoti šio metalo klodai, skelbia bbc.co.uk.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vienas britų sodininkas užaugino obelį, ant kurios šakų auga ne mažiau nei 250 skirtingų veislių obuoliai. Jau 24 metus Paulas Barnettas užsiima obels skiepijimu ir sėkmingo darbo vaisiais mėgaujasi tiesiog savo namų kieme, praneša "Isciencetimes.com."
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kuris medis Žemėje yra atokiausias, nustatyti gana keblu. Ne vieną dešimtmetį tokiu buvo laikomas Tenere medis – vieniša akacija Sacharos dykumos viduryje, Nigerio valstybės teritorijoje. 400 km spinduliu aplink jį nebuvo jokio kito medžio. Neįtikėtina, tačiau 1973 m. į jį sugebėjo atsitrenkti ir nulaužti girto Libijos piliečio vairuotas vairuojamas sunkvežimis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šiltas ruduo džiugina ne tik praeivius, bet sudaro palankias sąlygas augalams pakartotinai sukrauti žiedus. Žiedais nebe pirmą rudenį stebina kaštonai, dažną palikdami atvipusiu žandikauliu. Juo labiau, kad žiniasklaidoje pranešama apie kaštonų ligą, tad, atrodo, medžiai turėtų visas gyvybines jėgas skirti kovai su keršosiomis kandelėmis, o ne žiedams krauti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
1986-aisiais įvykusi Černobylio atominės elektrinės tragedija ir dideliu mastu išplitusi radiacija paliko žymių – tai matyti ir iš toje teritorijoje tebeaugančių medžių. Didžiausi padariniai buvo matomi pirmus penkerius metus, tačiau pasekmės tęsiasi. Labiausiai paveikti – jaunesni medžiai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jau nuo senovės žmonės yra pripratę prie įprastų, apskritimo formos kamienus turinčių, augalų, tačiau Panamoje auga išskirtiniai - keturkampio formos kamieną turintys medžiai, kurie paneigia visus mūsų visuomenėje susiformavusius standartus, kokie turėtų būti augalai. Visgi net ir būdami unikalūs, šie medžiai yra tokie pat kaip kiti, jei atsižvelgtume į jų biologinę sandarą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pasaulyje įgyvendinama vis daugiau įvairių miškininkystės projektų, nes miškams Žemės biosistemoje tenka labai svarbus vaidmuo. Fotosintezės metu medžiai skaido ore esantį anglies dvideginį, panaudodami anglį augimui ir išskirdami deguonį. Lietuvoje, kaip ir visoje Europoje, miškų plotai didėja (per 50 metų – daugiau kaip 30 proc.). Miškų atsodinimas Europos Sąjungoje griežtai reglamentuojamas, miškų plėtra remiama struktūrinių fondų lėšomis. Tačiau klimato kaita yra visuotinė problema. Viena iš priežasčių – miškų nykimas besivystančiose šalyse.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pasaulyje yra pačių įvairiausių miškų, įvairiausiose ir netikėčiausiose vietose. Jie auga visiškai skirtingose klimato sąlygose. Per paskutinius 50 metų maždaug pusė pasaulio miškų buvo sunaikinta, kas lėmė kai kurių gyvūnų rūšių nykimą. Miškai yra labai svarbūs mūsų išgyvenimui, nes jie absorbuoja anglies dioksidą per fotosintezę ir į atmosferą išleidžia deguonį.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Per keletą paskutiniųjų metų Lietuvoje maždaug vienu procentu sumažėjo uosynų, o ąžuolų džiūtis prieš aštuonerius metus buvo pasiekusi piką. Tada per metus įvairose šalies vietose nudžiūdavo apie 7 hektarai šių medžių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Paprastai kuo aukštesnis medis, tuo mažesni jo lapai. Matematinis šio reiškinio paaiškinimas, pasirodo, taip pat nustato ribas, iki kokio aukščio medžiai gali augti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ilgalaikė kaitra ir lietaus stygius šią vasarą atnešė pragaištingą sausros bangą JAV. Ekstremalios oro sąlygos buvo ne tik vasarą – laikotarpis nuo šių metų sausio iki liepos buvo šilčiausias nuo 1895 m., kai tokie duomenys pradėti kaupti. Dėl to kentė žmonės ir galvijų bandos, kelis kartus sumažėjo žemės ūkio kultūrų derlius. Sausra neaplenkė ir miškų – savaiminiai miškų gaisrai sunaikino didžiulius plotus. Be to, toks scenarijus ištiko ne tik Amerikos, bet ir Pietų Europos valstybes, ypač Ispaniją.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Norvegijos ministras pirmininkas Jensas Stoltenbergas sako, kad jo šalis prisidės prie tarptautinės bendruomenės pastangų mažinti miškų kirtimo mastus ir riboti šiltnamio efektą sukeliančių anglies dvideginio dujų emisiją.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Gali būti, kad filmuose apie piratus tokios populiarios medinės kojos netrukus gali tapti realybe. Italų mokslininkai mano, kad atrado medžiagą, kuri žmogaus organizme galėtų idealiai pakeisti kaulą. Toji medžiaga - tropinio medžio rotango (lot. - Calameae) mediena. Italai neabejoja, jog tinkamai apdorota rotango mediena netrukus pakeis metalinius (titaninius) ir iš kitų medžiagų pagamintus dirbtinius kaulų implantus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Praeinantis ruduo kartais užduoda keistų klausimų. Mes jau anksčiau esame rašę, kodėl medžių lapai, atėjus rudeniui, keičia spalvas ir kas tai lemia. Šįsyk domėjomės, kodėl vieni medžiai lapus prieš žiemą numeta, o kiti lieka „apsirengę“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tai – vieni aukščiausių pasaulio medžių, remiantys dangų palei snieguotas Siera Nevados kalnagūbrio viršukalnes. Fotografas Maiklas Nikolsas (Michael Nichols) antrą aukščiausią medį planetoje – Sekvojų nacionaliniame parke siūbuojančią 3,2 tūkst. metų senumo didįjį mamutmedį, vardu „Prezidentas“ – fotografavo net dvi savaites.