Pilvakojai (Apie gamtą | Mokslas)
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Įsivaizduoti vieno metro ilgio šliužą gali būti nelengva, tačiau Žemėje egzistuoja ir tokių egzempliorių. Sverti jie gali ir beveik 15 kg. Tačiau išlaikyti rankoje tokį gyvį bus tikrai nelengva. Ir ne dėl svorio, o dėl nepaprasto slidumo ir gleivėtumo. Beje, gyvena šie jūrų kiškiai giliai gelmėse, o kiškiais praminti dėl... kiškio ausis primenančių pilvakojo čiuptuvų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jungtinės Karalystės mokslininkai išsiaiškino, kad šio gyvio dantys sudaryti iš stipriausios kada nors išbandytos medžiagos pasaulyje, skelbia BBC.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jei reikėtų pasakyti, kuris gyvūnas pasaulyje yra pats mieliausias, šis padarėlis turbūt atsirastų bent jau mieliausiųjų dešimtuke. Susipažinkite su jūrų triušiukais – lot. Jorunna parva. Tiesa, jie nėra po vandeniu šokuojantys ilgaausiai, o tik panašūs į juos ir šliaužioja jūros dugnu.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Rodytųs, daugiausiai žmonių gyvybių faunos pasaulyje turėtų pasiglemžti laukiniai plėšrūnai – pvz., liūtai, lokiai, rykliai. Pasirodo, tokie nekalti sutvėrimai kaip gėlavandenės sraigės vidutiniškai nužudomų žmonių skaičiumi lenkia visus laukinius Žemės plėšrūnus kartu sudėjus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Bioliuminescencija – tai šviesa, kurią spinduliuoja gyvūnas, jo organizme vykstant tam tikroms cheminėms reakcijoms. Tai yra atskiras chemiliuminescencijos atvejis, o pastarasis reiškia cheminės reakcijos metu sukeltą medžiagų švytėjimą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kas geriau – pliurze virtęs kelias ar kelias, „grįstas“ sraigių kiaukutais? Apie tokią pigią kelių taisymo žaliavą gyventojai turi įvairių nuomonių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Majamis (Florida, JAV) kovoja su viena destruktyviausių invazinių moliuskų rūšių – afrikietiškomis sraigėmis, pranešė „The Huffington post“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Keisti hermafroditų pasaulio atstovai jūrų šliužai intymiai "greituko" sampratai suteikia visai kitokią prasmę. Pasirodo, kaip byloja naujausio tyrimo rezultatai, kad būtų įmanoma dažniau užsiiminėti reprodukcine veikla, jūrų šliužai, savo penius panaudoję pagal paskirtį, juos... numeta šalin, kad išaugtų nauji ir vėl būtų galima imtis padermės tęsimo veiksmų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai nustatė, kad sraigės gali likti gyvos po to, kai patenka į paukščių skrandį. Taip „sekasi“ Japonijos baltaakėms mažosioms sraigėms, kurios gyvena Hahajima saloje, praneša BBC.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Geležimi kaustyta moliusko kriauklė galbūt įkvėps mokslininkus sukurti naujos kartos šarvus kariams.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kai kurie jūrų gyvūnai valgo dumblius tam, kad augalinį chlorofilą įsisavintų į savo kūną. Tuo tarpu Pietų Floridos Tampa universiteto (JAV) mokslininkas Sidney K. Pierce teigia, jog Elysia chlorotica rūšies jūrų sraigei to daryti net nereikia, nes ji į savo DNR yra įterpusi pakankamai daug augalinių genų ir chlorofilą pagamina jos pačios organizmas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kodėl sraigės yra lėtos? Čilės Pietinio Universiteto mokslininkai Roberto Nespolo ir Paulina Artacho mano radę atsakymą: pasirodo, evoliucija palankesnė lėtesnėms sraigėms, nes jos yra energetiškai efektyvesnės.