Biologija (Apie gamtą | Mokslas)
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pavasaris bei pirmoji vasaros pusė – paukščių perėjimo metas, todėl Lietuvos ornitologų draugija sulaukia labai daug skambučių dėl aptiktų paukščių jauniklių. Viena vertus, yra džiugu, kad turime tiek daug paukščių likimui neabejingų žmonių, kita vertus, tai rodo, kad žmonės ne visuomet žino, kaip elgtis tokioje situacijoje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kai kuriems dinozaurams gresia dar vienas išnykimas, mat jie greičiausiai egzistavo tik paleontologų galvose, praneša „Discovery News“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Netrukus Floridoje (JAV) turėtų būti išbandytas kompiuterinis įrenginys, padėsiantis atpažinti delfinų skleidžiamus garsus, praneša Newscientist.com. Jei eksperimentas bus sėkmingas, povandeninė delfinų kalbos vertyklė atvers galimybes reikšmingai pasistūmėti pirmyn kuriant abipusio žmonių ir delfinų komunikavimo priemones.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jūras ir vandenynus labiausiai teršia nutekamieji vandenys, tačiau teršalų kiekius juose galima žymiai sumažinti. Vašingtono universiteto (Sietlas, JAV) Žemės ir kosmoso mokslų profesorius Deividas R. Montgomeris (David R. Montgomery) siūlo naudoti ne tik tobulesnes vandenvalos priemones ar taikyti sugriežtinimus gyvulininkystės ūkiams, bet paprasčiausiai... rečiau arti žemę. Ar gimtajame krašte, kur organizuojamos artojų varžybos, tokia idėja būtų sutinkama su džiug...
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vis dažniau sužinoma, kad mikroorganizmai egzistuoja, atrodytų itin nepalankiose gyvybei vietose: nuo stingdančio šalčio poliariniame lede iki deginančio karščio hidroterminėse angose. Dabar mokslininkai aptiko mikrobų, klestinčių didžiulėje, karštoje ir uolėtoje aplinkoje, esančioje Žemės plutoje po vandenyno dugnu, rašo LiveScience.com.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mūsų planetoje gyvena maždaug 5 tūkst. tarakonų rūšių. Paradoksalu: apie juos dainuojamos linksmos dainelės (Ispanijoje ir visame pasaulyje – šlageris „La Cucaracha“, Lietuvoje – kultinių BIX‘ų kūrinys „Vagis“, kur lyrinį herojų nepaliaujamai skriaudžiančiam kažkokiam šunsnukiui pranašaujama liūdna ateitis - „ ...kitam gyvenime tarakonu jis atgims...“) ar net kuriami animaciniai serialai („Ogis ir tarakonai“). Nepaisant to, žmonėms jie yra vieni ne...
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Praėjusių metų kovą Generalinė miškų urėdija Aplinkos ministerijos pavedimu organizavo vilkų ir lūšių apskaitas. Jose pirmą kartą dalyvavo ir nevyriausybinių aplinkosauginių organizacijų atstovai. Vakar, gegužės 2 dieną, savo svetainėje Aplinkos ministerija paskelbė apskaitų rezultatus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dar XIX a. pirmoje pusėje buvo iškelta prielaida, jog, iš žiedų rinkdami nektarą, kolibriai savo liežuvėlius naudoja kapiliariniu principu, t. y., nektaras absorbuojamas pro liežuvėlio poras. Tačiau šis sulėtinto vaizdo siužetas liudija visai ką kita. Pasirodo, kolibris nektarą ne siurbia, o dinamiškai semia liežuvėliu.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nors Antarktida neįprastai izoliuota ir šalta, žemynas nuolat sulaukia naujų nepageidaujamų atvykėlių. Sėklos, grybeliai ir vabzdžiai keliauja ten, kur žmonės, o šiuo atveju – turistai, juos gabena, rašo LiveScience.com.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kuprotieji banginiai yra toliausiai migruojantys pasaulio žinduoliai. Tyrėjai išsiaiškino, jog jų keliai yra ir stulbinamai tikslūs, o banginių gebėjimas jų laikytis nėra paaiškinamas jokiomis iki šiol sukurtomis teorijomis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vašingtono universiteto biologui Briusui Karlsonui (Bruce Carlson), tyrinėjančiam nedideles žuvis, pavadinimu „straubliuotinės“, galbūt pavyko atrasti raktą į naujų rūšių formavimąsi – evoliucijos procesą, lemiantį vienos rūšies dalijimąsi į dvi ar daugiau naujų rūšių. Pasirodo, proceso esmė – naujų jutiminių vaizdinių raida, skatinanti smegenų vystymąsi. Savo ruožtu, sparti smegenų struktūrų raida skatina rūšies šakojimąsi į naujas rūšis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Bitės motinėles, arba kitaip – karalienes, užsiaugina maitindamos lervas specialiu „karališkuoju mišiniu“, kurio slaptąjį ingredientą pavyko nustatyti, rašo „New Scientist“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pasirodo, virusus galima išnaudoti kaip saulės baterijų efektyvumą didinančią priemonę, užtikrinančią veiksmingesnį nanokomponentų funkcionavimą. Tyrimą atlikę Masačiusetso technologijų instituto (MIT) mokslininkai yra įsitikinę, jog jų sugalvotas „virusinis proveržis“ saulės elementų konversinį efektyvumą galėtų padidinti maždaug trečdaliu.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Deguonies pagausėjimas prikelia mirusį jūros dugną naujam gyvenimui – sukuriamos naujos ekosistemos.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jūrų ežiai, vertinami dėl savo valgomų liaukų, tampa kanibalais, kai yra sukemšami į perpildytus akvariumus, atskleidė naujas tyrimas.