Sunaudojami Žemės resursai (Apie gamtą | Mokslas)
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Viename Masačusetso miestelyje geriamasis vanduo nuo šiol bus prieinamas visaip, tik ne išpilstytas į plastikinius butelius.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vanduo, kurį sunaudojame Europoje, turi tiesioginę įtaką žmonių gyvenimams visame pasaulyje. Kaip tai paaiškinti? Vanduo, naudojamas gaminti produktams, kuriuos suvokiame kaip savaime suprantamą dalyką, dažnai imamas iš šalių ir regionų, kenčiančių dėl vandens trūkumo. Būtent dėl šios priežasties turime geriau suvokti, iš kur atkeliauja mūsų vanduo, kad galėtume veiksmingiau jį naudoti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tai ekstremalus perdirbimas. Kam ant mėšlo auginti javus, jei galima visą gėrį išgauti tiesiogiai? Dar geriau, tai gali atlikti musių lervos.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
2000 metais visame pasaulyje buvo maždaug 15 mln. kv. km pasėlių ir 28 mln. kv. km ganyklų – tai atsispindi dviejuose pagrindiniuose žemėlapiuose. Šie plotai sudarė atitinkamai 12 proc. ir 22 proc. viso ledynų nedengiamo žemės paviršiaus, rodo geografinio žemės ūkio plotų pasiskirstymo pasaulyje tyrimas, kuris 2008 metais buvo paskelbtas žurnale „Global Biogeochemical Cycles“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vandens trūkumas gali priversti žmoniją tapti vegetarais, teigiama naujame mokslininkų tyrime.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Net ir pačiame iš pirmo žvilgsnio švariausiame vandenyje galima aptikti milijonus bakterijų. Kaip teigia mokslininkai, reikėtų atsisakyti idealios švaros idėjos – juk kai kurios bakterijos žmogui ne tik nekenkia, bet netgi ir duoda naudos, skelbia „New Scientist“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Išradimai nebūtinai turi būti sudėtingi – tai dar kartą įrodė dizaineris Gabrielius Diamanti, sukūręs orkaitę, skirtą sūriam vandeniui gėlinti. Ją pavadino „Elio domestico“ – saule namuose. Ji skirta naudoti tokiose vietose, kur trūksta švaraus geriamojo vandens, o jo konstrukcija tokia paprasta, kad tokią orkaitę galima nesunkiai pasigaminti patiems, naudojant nebrangias ir lengvai prieinamas medžiagas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prancūzijos mokslininkai rado dar vieną būdą, kaip teoriškai būtų galima išspręsti milijonus žmonių kamuojančią geriamojo vandens problemą – jį siūlo pasigaminti specialia vėjo turbina.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ketvirtadalis Lietuvos gyventojų geria vandenį iš šulinių ar negilių gręžinių, tai yra vartoja gruntinį vandenį. Šiuos duomenis pateikia Valstybinė maisto ir veterinarijos tarnyba, ir jais nėra ko džiaugtis, mat gruntinis vanduo nėra saugus vartoti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Keistas šaltas, melsvas švytėjimas – tarytum naktinio klubo iliuminacija. Tačiau šioje lemputėje cheminę šviesą generuoja… žmogaus kraujas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Lietuviai, kaip ir likusi pasaulio dalis, švarų geriamąjį vandenį laiko viena būtiniausių sveiko gyvenimo prielaidų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prancūzijos įmonė „Eole water“ paskelbė pradedanti gaminti vėjo turbinas, kurios galės gaminti ne tik elektrą, bet ir kondensuoti ore esantį vandenį.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žmogaus gerovės lygis matuojamas vertinant turimas pajamas, pasiektą išsilavinimą, sveikatą. Darnus vystymasis kviečia atsižvelgti ir į žmogaus gerovės bei aplinkos kokybės sąsajas. Paprastai, kuo aukštesnis gyvenimo lygis, tuo daugiau sunaudojama gamtinių resursų ir tuo daugiau užteršiama.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vanduo mums įprastas: kasdien geriame, prausiamės, verdame maista. Kažin ar susimąstome, o kas yra vanduo? Žmogaus vaisius sudarytas iš 99 proc. vandens, kūdikis gimsta jo turėdamas 90 proc., suaugęs žmogus jo turi 70 proc., o miršta sudarytas iš 50 proc. vandens. Taigi, visą gyvenimą iš esmės egzistuojame kaip vanduo! Ar žinome, kas esame?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Apie 75 proc. mūsų planetos teritorijos sudaro vanduo ir visgi mes ją vadiname „Žeme“, o ne „Vandeniu“ ar „Vandenynu“. Visai nekeista, kad ir iš kosmoso Žemė atrodo mėlyna. Rodos, ko jau ko, bet vandens planetoje netrūksta, tačiau iš viso tik apie 3 proc. viso vandens yra gėlas ir tinkamas žmogui naudoti.