Mokslo tendencijos (Įdomusis mokslas | Mokslas)
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šešiolika metų JAV dirbantis biomedikas, profesorius Feliksas Bukauskas savo patirtimi su lietuviais pasidalinti atvyksta į liepos pradžioje vyksiantį Pasaulio lietuvių ekonomikos forumą Vilniuje. Dar prieš vizitą gimtinėje mokslininkas sutiko pasidalinti savo įžvalgomis apie mokslininko karjeros galimybes JAV ir Lietuvoje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Verslininkas Elonas Muskas, įmonių „Tesla“, gaminančios elektromobilius ir „SpaceX“, vykdančios krovinių pristatymą į Tarptautinę kosminę stotį bei ketinančios sukurti žmonių gabenimo į Marsą transporto priemonę, inovacijas vertina itin teigiamai ir pats dažnai būna jų kūrimo priešakinėje linijoje. Tačiau tai, ką daro jis ir kiti inovatoriai, E. Muską baugina.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslo pasaulis kasdien atneša naujienų apie mus supantį pasaulį: palydovai pasiekia tokius mūsų galaktikos taškus, apie kuriuos anksčiau nebūtume pasvajoję, o genų inžinerijos pritaikymas medicinoje suteikia vilčių, kad ateityje galėsime norimus organus tiesiog išauginti. Kol mokslas žengia atradimų keliu, religija stagnuoja, mano fizikas, Vilniaus universiteto fizinių mokslų profesorius emeritas Jonas Grigas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
XXI a. nuo XX a. skiriasi tuo, kad progresas praėjusiame šimtmetyje stebino, o dabar atrodo natūrali būsena, todėl stebina tik tiek, kad didelė dalis žmonių permainų bijo daug labiau nei to, kad ateityje gyvens blogiau nei žmonės kitur, nes jų šalis liks ištikima tradicinei pramonei ir mažos žemės ūkio šalies atributui – paršininkystei.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pastaruosius trejus metus Dartmuto koledžo (JAV) politikos mokslų ekspertas Brendanas Nyhanas, padedamas kolegų politologų ir gydytojų pediatrų, vykdė eksperimentą, kuriuo norėjo nustatyti paprastą priklausomybę: kaip įvairūs bandymai įtikinti, kad skiepijimas yra būtinas, keičia prieš skiepus nusistačiusių žmonių nuomonę.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šiam pasauly visko būna, šiam pasauly bus dar visko... O jūs ar daug žinote apie pasaulį, kuriame gyvenate?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
72 kilometrai per valandą – toks naujas pasaulinis lifto greičio rekordas, kurį pavyko pasiekti Japonijos inžinieriams. Šios šalies elektrotechnikos ir elektronikos gamintoja bendrovė „Hitachi“ pranešė pagaminusi greičiausią pasaulyje liftą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Palydovų stebėjimai leido ištyrinėti atokiausius Žemės kampelius, o jų duomenys leistų sudaryti patį tiksliausią žemėlapį. Nepaisant to, žmonės vis dar naudojasi žemėlapiais, kurių masteliai yra iškreipti. Šios klaidos atkartojamos net interneto žemėlapiuose.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<p>Politinė įtampa tarp JAV ir Rusijos dėl Krymo ankesijos persikėlė ir į kosmosą – lyg ir. Praeitą savaitę NASA paskelbė <a href=" http://www.technologijos.lt/n/mokslas/astronomija_ir_kos
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vos 15-os onkologinių ligų gydyme revoliuciją sukėlęs moksleivis Jack‘as Andraka įsitikinęs – naujausi atradimai glūdi internete ir net pasaulį keičiančių idėjų gimimas nepriklauso nuo žmogaus amžiaus. Prieš tampant medicinos istorijos dalimi, jo sukurtą testą, kuris vos per 5 minutes gali diagnozuoti ankstyvas kasos, kiaušidžių ir plaučių vėžio stadijas, atmetė beveik 200 mokslininkų! Kitą savaitę šis atkaklus jaunasis genijus savo novatorišku požiūriu, kad šiuolaikiniame pasaulyje išradimai gali gimti tiesiog naršant internete, dalinsis progreso konferencijoje LOGIN.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pasaulio ir Lietuvos žiniasklaidoje šiandien galima išgirsti ar paskaityti apie žmonių keliones į ateitį ir praeitį bei apie laiko mašinas tokioms kelionėms. Žurnalisto Vytauto Leščinsko romane „Daktaras Lorencas“ (2012) Lietuvos mokslininkas sukūrė tokią laiko mašiną, o pernai Vilniaus kino teatre „Forum Cinemas Vingis“ buvo rodomas Mokslų akademijos nupirktas brazilų mokslo populiarinimo filmas „Žmogus iš ateities“ apie laiko mašiną kelionėms į praeitį sukūrusį keistuolį mokslininką. Ar tokie filmai populiarina mokslą ar tik mulkina žmones? Ar tokios idėjos realios, ar jos neprieštarauja mokslui, neprieštarauja fundamentaliems fizikos dėsniams? Ar jos kada nors galėtų įvykti ir nunešti mus į kitas galaktikas arba į praeitį?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naujos technologinės idėjos ir per paskutiniuosius 20 metų atsiradę išradimai artina žmonių gyvenimą link fantastiniuose filmuose matytos realybės. Bevielė komunikacija, galimybė susisiekti su bet kuriuo pasaulio kraštu, iš atliekų ar augalų išgauti kurą, perduoti informaciją su itin mažomis laikmenomis ar pasinaudojant virtualiais serveriais – visa tai ir dar daugybę naujovių kone neatpažįstamai pakeitė šiuolaikinio žmogaus įpročius.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Istorijos knygose rašoma, kad kuomet René Descartes pradėjo dirbti jaunosios Švedijos karalienės Christinos mokytoju, ši išmintinga mokinė jo paklausė, ką galima būtų pasakyti apie žmogaus kūną. R. Descartes atsakė, kad jį būtų galima vertinti kaip mašiną. Tuomet karalienė parodė į ant sienos kabantį laikrodį ir pareikalavo: „pasirūpinkite, kad šitas susilauktų palikuonių“. Galbūt XVII a. tai buvo pokštas, bet šiais laikais kompiuterių mokslininkai mano, jog esame ant savaime besidauginančių, besivystančių robotų pasaulio slenksčio.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jaunųjų mokslininkų, tų, kurie studijuoja doktorantūrą bei mokslininkų iki 35 metų, Lietuvoje yra apie 10 tūkst. Skaičius šalyje mažai skiriasi nuo kitų Europos Sąjungos šalių, visgi, prakalbus apie investicijas, atlyginimus, mokslinės veiklos finansavimus, šie skirtumai išryškėja. Dauguma Lietuvos tyrėjų mano, kad investicijos į mokslą šalyje yra tik žodinės.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Australijos nacionalinė mokslo agentūra paskelbė retą atsiprašymą – vienos septynmetės mokslininkai atsiprašė dėl to, kad negalėjo jai sukurti ugnimi besispjaudančio slibino, teisindamasi, kad tos mitinės būtybės nepakankamai ištirtos.