LDK santykiai su Vakarų Europa
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kas sieja šiandien gimtadienį švenčiantį Vilnių ir sostinę prieš 700 metų? Tikriausiai daugelis dalykų, o vienas jų net padėjo kurti klestintį miestą, pritraukti amatininkus, pirklius ir tiesiog miesto gyventojus. Tai – laiškai. XXI amžiuje kiekvienas iš mūsų išsiunčiame ir gauname dešimtis ar net šimtus kasdien, o persiunčiamos informacijos turinys užima ne vieną šimtą GB. Mobiliojo ryšio operatorius „Tele2“ pasidomėjo, kiek galėjo sverti itin didelę reikšmę Vilniui turintys Gedimino laiškai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
JK karalienė Elžbieta II tikriausiai brangino savo pirmąjį vizitą Baltijos šalyse ne tik dėl šilto priėmimo, bet ir dėl to, kad monarchė sužinojo, kad ji pati neša lietuvišką paveldą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žygimanto Augusto ir Barboros Radvilaitės romanas pavergė lietuvių širdis. Tragiškai pasibaigusioje valdovo ir lietuvaitės meilės istorijoje net pats Žygimantas Augustas ėmė ieškoti kaltųjų dėl Barboros mirties ir blogiete tapo jo motina – Bona Sforca. Anot jos gyvenimą analizavusių rašytojų – Bona paskyrė savo gyvenimą sūnui, Lietuvai ir Lenkijai, tačiau lietuviai jos nelaiko sava valdove.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Leidykla „Briedis“ pristato naujieną – britų istoriko S. Turnbullo ir iliustratoriaus R. Hooko knygą „Žalgiris, 1410 m. Teutonų ordino žlugimas“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Istorija įdomi tuo, kad ji retai kada turi vieną pusę. Net ir abipusiai sutikdami su faktais, retai kada visiškai sutariame dėl detalių. Todėl žinant savo versiją, visada įdomu pamatyti, kaip tie patys įvykiai atrodo kitų akimis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Populiariojoje lietuvių istorinėje sąmonėje turbūt viena žinomiausių istorinių datų – 1410-ieji, arba metai, kai buvo laimėtas Žalgirio mūšis. Moderni šio įvykio atmintis dabar įsitvirtinusi įvairių prekių ženklų, kultūrinių reiškinių ar net sporto klubų pavadinimuose.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vienas didžiausių suvažiavimų Vėlyvųjų viduramžių Europoje buvo Konstanco bažnytinis susirinkimas, vykęs 1414–1418 m. Europos monarchams tai buvo gera proga per savo pasiuntinius pasireikšti europinės politikos lygiu. Aktyviai į šią diplomatinę komunikaciją įsitraukė ir Jogaila su Vytautu.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
1429–1430 m. įvyko vienas aštriausių lenkų ir lietuvių konfliktų vėlyvaisiais viduramžiais, vėliau istorikų pavadintas „karūnacine audra“. 1430 metais Švč. Mergelės Marijos gimimo dieną (rugsėjo 8-ąją) numatytos Vytauto karūnacijos sužlugdymas virto ilgalaikiu lenkų triumfu ir gilia lietuvių nuoskauda.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Už pinigus, kuriuos Lenkijos karalius Jogaila išleido savo kariams, kovojusiems Žalgirio mūšyje išlaikyti, galėjo nusipirkti 30 „Ferrari 599 GTO“ automobilių (jei tik tokie tada būtų egzistavę). 1410 metais Jogaila savo kariams Žalgirio mūšyje išlaikyti išleido 30 tūkst. grivinų, o tai šiandien prilygtų apie 37,5 mln. zlotų (9,3 mln. eurų), skelbia „Polskie radio“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prieš 600 metų įvykęs Žalgirio mūšis ir jo vardas išlieka tam tikru lietuviškumo simboliu, tačiau dabartinis šio istorinio įvykio supratimas Lietuvoje likęs nuo sovietmečio, nors ir tuomet visuomenėje buvo antitarybinio turinio.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Lietuvos istorijos instituto darbo grupė po 6 savaičių istorinio tyrimo jau gali įvardinti ne tik būsimo Žalgirio mūšio maketo kovos scenos detales, bet ir sutarė dėl smulkiausių kareivių aprangos ir ekipuotės stiliaus detalių. Tokiu būdu Lietuvos istorijos instituto ir AB „Stumbras“ inicijuojamo didžiausio Žalgirio mūšio maketo sukūrimui sukurtas realus istorinis kontekstas, suteikiantis galimybę pradėti maketo statymo darbus.
|
||