Žalgirio mūšis
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vyras su metalo detektoriumi atrado viduramžišką kalaviją, kuris galėjo būti naudojamas Žalgirio mūšyje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Leidykla „Briedis“ pristato naujieną – britų istoriko S. Turnbullo ir iliustratoriaus R. Hooko knygą „Žalgiris, 1410 m. Teutonų ordino žlugimas“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Istorija įdomi tuo, kad ji retai kada turi vieną pusę. Net ir abipusiai sutikdami su faktais, retai kada visiškai sutariame dėl detalių. Todėl žinant savo versiją, visada įdomu pamatyti, kaip tie patys įvykiai atrodo kitų akimis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Populiariojoje lietuvių istorinėje sąmonėje turbūt viena žinomiausių istorinių datų – 1410-ieji, arba metai, kai buvo laimėtas Žalgirio mūšis. Moderni šio įvykio atmintis dabar įsitvirtinusi įvairių prekių ženklų, kultūrinių reiškinių ar net sporto klubų pavadinimuose.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kai minime vieną reikšmingiausių Lietuvos istorijos datų – 1410 metų liepos 15 d., kuomet įvyko „Žalgirio mūšis“, iš karto prisimename ir Lietuvos Didįjį kunigaikštį Vytautą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
2014 metų liepos 19-20 d. Baltarusijoje vyko VI tarptautinis viduramžių kultūros ir muzikos festivalis „Mūsų Griunvaldas“, skirtas Griunvaldo (Žalgirio) mūšio 604 metinėms paminėti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prieš 600 metų vyko mūšis apie kurį kalbama iki šiol. Vokiečiai jį vadina Tanenbergo mūšiu, lenkai – Griunvaldo, o lietuviai – Žalgirio. Lietuvos-Lenkijos valstybė sutriuškino Vokiečių ordiną, Lietuvai buvo grąžinta Žemaitija iki Vytauto gyvos galvos. Regis, viskas aišku, tačiau vis dar pasigirsta įvairių mitų, pasakojimų ir išgalvotų istorijų apie Žalgirio mūšį, jo eigą ir, svarbiausia, – laimėtojus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Viduramžiais atsiradęs žodis „artilerija“ nebuvo susijęs tik su paraku šaunamais ginklais, nes jo pirminė vartosena reiškė meistriškai pagamintą daiktą. Toks žodis vienodai gerai tiko apibūdinti ir svaidomuosius pabūklus, ir paraku užtaisomas patrankas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Lietuvių, lenkų ir baltarusių istorinėje atmintyje Žalgirio mūšio pasakojimai skiriasi. „Skirtingi istoriniai pasakojimai kaunasi dėl to, kas yra svarbiausias šio mūšio nugalėtojas ir kas yra didžiausias priešas“, – sako D. Staliūnas, vienas iš knygos „Kas laimėjo Žalgirio mūšį?“ autorių. Lenkams ilgai tai buvo Jogailos pergalė, lietuviams – Vytauto nuopelnas. Tarpukariu tai buvo mažai reikšmingas istorinis įvykis, o sovietmečiu – svarbus istorinės pergalės prieš vokiečius pavyzdys.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
1410 m. liepos 15-oji – kritinis taškas Lietuvos (ir ne tik) istorijoje. Jeigu ne pergalė, o sutriuškinimas didžiajame mūšyje prie Žalgirio, nežinia, kaip po jo būtų pasisukusi vėlesnių dešimtmečių ir šimtmečių Lietuvos istorija. Gal ją būtų ištikęs Prūsijos likimas, gal ji ilgiems laikams būtų tapusi vokiečių dominuojamo Baltikumo dalimi, kaip Latvija ir Estija, o gal po kelerių ar keliolikos metų būtų atsitiesusi ir vėl pakėlusi kalaviją už tėvų žem...
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Liepos 17-ąją, praėjus porai dienų nuo Žalgirio mūšio 600 metų jubiliejaus, Varšuvoje vykusio gėjų parado metu nešti plakatai su užrašu „Gėjai taip pat kovėsi Žalgirio mūšyje“. Tačiau išsiaiškinti, kiek homoseksualų gynė Abiejų Tautų Respublikos (ATR) garbę, nėra paprasta – pasak kultūrologo Artūro Tereškino, Lietuvoje istorikai vengia nagrinėti homoseksualumo temą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Už pinigus, kuriuos Lenkijos karalius Jogaila išleido savo kariams, kovojusiems Žalgirio mūšyje išlaikyti, galėjo nusipirkti 30 „Ferrari 599 GTO“ automobilių (jei tik tokie tada būtų egzistavę). 1410 metais Jogaila savo kariams Žalgirio mūšyje išlaikyti išleido 30 tūkst. grivinų, o tai šiandien prilygtų apie 37,5 mln. zlotų (9,3 mln. eurų), skelbia „Polskie radio“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prieš 600 metų įvykęs Žalgirio mūšis ir jo vardas išlieka tam tikru lietuviškumo simboliu, tačiau dabartinis šio istorinio įvykio supratimas Lietuvoje likęs nuo sovietmečio, nors ir tuomet visuomenėje buvo antitarybinio turinio.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
„Neatsitiktinai paroda atidaryta dabar – būtent balandį Kauno kariai, dalyvavę Žalgirio mūšyje, iškeliavo į Vilnių“, - sako Vytauto Didžiojo karo muziejaus direktoriaus pavaduotojas Arvydas Pociūnas. Ketvirtadienį lankytojams duris atvėrė nauja ekspozicija, kurioje bus galima išvysti beveik pusantro šimto eksponatų, susijusių su legendiniu Žalgirio mūšiu.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Lietuvos istorijos instituto darbo grupė po 6 savaičių istorinio tyrimo jau gali įvardinti ne tik būsimo Žalgirio mūšio maketo kovos scenos detales, bet ir sutarė dėl smulkiausių kareivių aprangos ir ekipuotės stiliaus detalių. Tokiu būdu Lietuvos istorijos instituto ir AB „Stumbras“ inicijuojamo didžiausio Žalgirio mūšio maketo sukūrimui sukurtas realus istorinis kontekstas, suteikiantis galimybę pradėti maketo statymo darbus.