Giljotina
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nors Dr. Josephas Ignace Guillotinas neišrado mirties bausmės vykdymo prietaiso, kuris puikuojasi jo pavarde, bet būtent jis pasiūlė standartizuotą mirties bausmės vykdymo metodą Prancūzijoje – kaip greitą ir neskausmingą mirties bausmės vykdymą, kuriam nereikėtų ypatingų įgūdžių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Giljotiną išrado vokiečių inžinierius Tobiasas Schmidtas, dirbęs kartu su Prancūzijos karaliaus chirurgu Antoineu Louisu. Tačiau šis egzekucijų įrankis pavadintas Josepho-Ignaceo Guillotino vardu, nes šis gydytojas ir politikas pasiūlė naudoti giljotiną egzekucijoms. Nors Guillotinas prieštaravo mirties bausmei, jis laikė giljotiną humaniškesniu jos vykdymo įrankiu.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prieš 230 metų, 1789-ųjų spalio 10 dieną, Prancūzijos Nacionalinės asamblėjos posėdžio metu, asamblėjos narys daktaras Josephas-Ignacas Guillotinas pasiūlė humaniškesnio mirties bausmės vykdymo idėją. Anuomet Prancūzijoje galva kertama kirviu arba kardu būdavo tik diduomenei, tiesa, nukirsti dažnai pavykdavo ne iš pirmo karto, tuo tarpu paprasti žmonės būdavo kariami.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Legendos byloja, kad 1793 metais nukirsdinus Jean-Paulio Marato žudikę Charlotte Corday, vyras, vardu Francois le Grosas pakėlė jos galvą ir paplekšnojo per skruostus. Liudininkų teigimu, C.Corday veido išraiška pasikeitė į piktą, o skruostai paraudo, rašo „Science Alert“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jau seniai yra kilę diskusijų, ar po galvos nukirtimo žmogus išlika sąmoningu. Kai kurie sako, kad ant veido matomi raumenų judesiai yra tik spazmai, sukelti staigaus galvos praradimo. Tai būtų tiesa, jei kalbėtume apie likusį kūną – o galvoje yra tik smegenys, kurios yra atsakingos už žmogaus sąmonę. Po nukirsdinimo jos nepatiria jokio pažeidimo, todėl veikia toliau, kol nebelieka kraujo atnešamo deguonies.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Liepos 11-ąją Prancūzijoje parduota 150 metų senumo giljotina „su keliais įlenkimais ant ašmenų“, nors jos pardavimui nepritarė aukcionų priežiūros tarnyba.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prancūzų fizikas ir politikas Josephas-Ignace'as Guillotinas 1789 metais išrado giljotiną, kuri vėliau buvo pavadinta jo vardu. Šis mirties bausmės vykdymo įrankis vėliau buvo plačiai naudojamas Prancūzijoje ir jos kolonijose. Pats Guillotinas norėjo sukurti įrankį, kuris neskausmingai atimtų gyvybę, bet ar jam pavyko? Ar giljotina žudomi žmonės tikrai nespėdavo nieko pajausti?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Hamida Djandoubi buvo žemės ūkio darbininkas iš Tuniso, gyvenęs Prancūzijoje. 1974 metais jis pagrobė, kankino ir nužudė savo buvusią merginą. Tokie nusikaltėliai į istorijos puslapius neįeina, tačiau apie Djandoubi buvo kalbama dar ilgai, nes jis – paskutinis žmogus, kuriam mirties bausmė buvo įvykdyta giljotina.
|
||