Senoviniai įrankiai
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Archeologinių įrodymų apie iš augalų pintus krepšius, virves ir kitus dirbinius rasti gali būti sunku – ypač tropiniuose pasaulio regionuose, kur šiltas ir drėgnas oras lengvas organines medžiagas suardo lengviau nei akmenis ar kaulų fragmentus. Tačiau kai kurios mikroskopinės augalų dalelės gali atlaikyti laiko daromą žalą – kaip rodo retos atraižos, prilipusios prie trijų neseniai Filipinuose ištirtų akmeninių įrankių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nors dažnai teigiama, kad kai kurie radiniai archeologus stačiai išmuša iš vėžių, iš tikro daugelio objektų paskirtį galop pasiseka įminti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naujos galingos technologijos atskleidžia, kad žmonės jau prieš 300 000 metų iš medžio gamino sudėtingus medžioklinius ginklus, taip paneigdami stereotipinį požiūrį į akmens amžių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Lenkijoje metalo detektoriaus savininkas miške rado penkis bronzos amžiaus kirvius. Archeologai mano, kad šie dirbiniai galėjo būti naudojami medienai kapoti – arba kulto tikslais.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Archeologai, kasinėdami Nordlingene, aptiko nuostabų radinį: bronzinį kardą, kuriam daugiau nei 3000 metų. Tokie ginklai buvo gaminami tik 3 vietose.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Neseniai per kasinėjimus viduramžių tvirtovės griuvėsiuose pietvakarių Ispanijoje buvo rastas 15 centimetrų akmeninis penis. Nors senovės pasaulyje, ypač Romos imperijos laikais, penio formos daiktai nebuvo neįprasti, gana keista rasti tokį daiktą, datuojamą Europos viduramžiais, rašo „IFLScience“.
Pagaliau išspręsta viena akmens amžiaus paslaptis: mano išsiaiškinę mįslingo radinio paskirtį (Foto)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mįslingi C raidės formos raginiai raižiniai iš akmens amžiaus radimvietės Prancūzijoje glumino mokslininkus daugiau nei 150 metų – tačiau dabar, atlikus šiuolaikinį eksperimentą ir ištyrus šiuos artefaktus, paaiškėjo jų paskirtis: naujajame tyrime teigiama, kad tai greičiausiai buvo paleolito laikotarpio tam tikros ietsvaidės rankenos.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žaisdama prie savo mokyklos Norvegijoje aštuonmetė mergaitė rado netikėtą lobį – ne pamestą kamuolį ar išmestą šokdynę, o prieš 3700 metų akmens amžiaus žmonių pagamintą durklą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Archeologinių kasinėjimų metu Anglijoje aptiktas stulbinamai šiurpus radinys, menantis seniai išnykusius kultūrinius papročius. Ir jie tokie kraupūs, kad šiandien net baisu bandyti įsivaizduoti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Iš magmos gimęs obsidianas, iš kurio galima pagaminti aštriausius ašmenis Žemėje, neabejotinai yra viena rimčiausių žmonijos kada nors naudotų medžiagų. Juodas vulkaninis stiklas yra itin subtilus ir pavojingas, o žmonės jį įvaldė tik antrojoje akmens amžiaus pusėje... ar bent jau mes taip manėme iki šiol.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Priešistorinėje stovyklavietėje, kurioje maždaug prieš 10 500 metų Didžiojoje Britanijoje gyveno medžiotojų-rinkėjų grupė, aptikta stulbinančių radinių. Tai radiniai iš gerokai ankstesnio laikotarpio, nei šioje saloje buvo pradėtas naudoti metalas ar net keramika – tačiau esama daugybės įrodymų, leidžiančių manyti, kad vietos gyventojai čia jautėsi puikiai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pedra Furada, esanti šiaurės rytų Brazilijoje – tai daugiau kaip 800 archeologinių radimviečių grupė, kur aptikta šimtai uolų piešinių, datuojamų 12 000 metų, o taip pat labai senų ugniaviečių anglių ir akmenų nuolaužų, kurias galima interpretuoti kaip įrankius, kurių amžius – iki 50 000 metų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vienas archeologas 3300 metų senumo kamerą apibūdino kaip „Indiana Joneso filmo filmavimo aikštelę“. Struktūra su dešimtimis nepažeistų keramikos ir bronzos dirbinių buvo rasta atsitiktinai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Atrodo, kad medžiotojai-rinkėjai, gyvenę daugiau nei prieš 2000 metų šiaurinėje Skandinavijoje, geležies apdirbimu užsiėmė taip pat pažangiai, kaip ir toli į pietus esančios žemdirbių visuomenės.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mažiau nei už 160 km į vakarus nuo Pekino (Kinija) mokslininkai aptiko ankstyvojo akmens amžiaus kultūros liekanas, kurios liudija, kad senovės homininai naudojo raudoną pigmentą, vadinamą ochra – ir iš akmens gamino mažus, į peilius panašius įrankius.