Matavimų ir metrologijos mokslo istorija
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vikingų kelionės dažnai vykdavo poliariniuose regionuose, apgaubtuose rūko, lietaus ir debesuoto dangaus, kuris užstojo Saulę ir žvaigždes. Ar specialus kristalas galėjo padėti jūreiviams rasti kelią per vandenyną?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kol nebuvo išrastas termometras, pridėjęs delną žmogus tegalėjo pasakyti: šalta, karšta. Kai italas gydytojas Santorijas 1615 m. sukonstravo pirmąjį termometrą su skale, šilumos ir šalčio laipsnius jis matavo skriestuvu.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
„Lietuvos matų, saikų ir svorių pagrindas yra metrinė sistema“, – prieš 100 metų, 1920 m. gegužės 25 d., paskelbė „Vyriausybės žinios“. Taip neseniai atgimusi Lietuva žengė svarbų žingsnį šalies modernėjimo keliu. Tądien Lietuvoje įvedus metrinę vienetų sistemą pagrindiniais ilgio, svorio ir tūrio matavimo vienetais pirmąkart istorijoje tapo atitinkamai metras, kilogramas ir litras.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nenuostabu, kad laikas dažnai skaičiuojamas pagal įvairių dangaus kūnų judėjimą. Bet priklausomai nuo to, kurį kūną pasirinksime, skirtumai gali būti išties drastiški.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
XX a. viduryje žmonija jau pradėjo į kosmosą siųsti palydovus, kurie padėjo tiksliai apskaičiuoti Žemės perimetrą – 40030 kilometrų. Tačiau prieš daugiau nei 2000 metų, Eratostenas – vienas žymiausių senovės Graikijos matematikų, astronomų ir geografų padarė tą patį naudodamas tik lazdelę ir, žinoma, savo galvą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Japonijoje sėkmingai įsikūręs ir vietinių kalba laisvai kalbėjęs škotas Henry Fauldas XIX a. pabaigoje dalyvavo archeologiniuose kasinėjimuose Japonijoje. Ant čia aptiktų keraminių dirbinių jis pastebėjo žmonių pirštų atspaudų ir susidomėjo moderniu jų pritaikymu.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<!--Keiskite pavadinimą režimu „BE REDAKTORIAUS“ -->
<em>Jis pagarsėjo savo „Gajos hipoteze“, bet <strong>Jamesas Lovelockas</strong> ateities kartų turėtų būti šlovinamas už jo pri
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<i>Melas gimė kartu su žmogumi. Išradę melą, mūsų protėviai ėmė ieškoti, kaip tą melą atpažinti ir atskirti nuo tiesos. Savotiški melo detektoriai egzistavo dar senovės Indijoje ir Kin
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kai reikia tiksliai įvertinti prekių, energijos, paslaugų kiekį, ypač tarptautinėje prekyboje, į pagalbą pasitelkiamos matavimo priemonės. Kad tų matavimo priemonių matavimo galimybės būtų pripažintos, kiekviena šalis privalo savo pačias tiksliausias matavimo priemones, vadinamas valstybiniais etalonais, periodiškai palyginti su Tarptautinio svarsčių ir matų biuro išlaikomais tarptautiniais etalonais arba šio Biuro pripažintais valstybiniais etalonais.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kaip kinta materija, mes puikiai matome bent retkarčiais žvilgtelėdami į veidrodį. O kaip laikui bėgant kinta...pats laikas? Apie tai pasakoja Lietuvos edukologijos universiteto profesorius Dr. Libertas Klimka.
|
||