Kompozitoriai
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Daugybę metų istorikai vaizdavo Wolfgangą Amadeusą Mozartą kaip vargšą – tačiau vėliau atrasti dokumentai parodė, kad jis iš tiesų nebuvo skurdžius.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nustebsite, tačiau egzistuoja ryšys tarp penktosios Beethoveno simfonijos ir Morzės kodo. Nors šios simfonijos ir Morzės kodo sukūrimą skiria 30 metų, jų tarpusavio ryšys buvo svarbus sąjungininkų transliacijoms Antrojo pasaulinio karo metais.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Wolfgangui Amadeus Mozartui buvo septyneri, kai leidosi į gastroles po Europą ir prasidėjo jo legenda. Amžininkus jis sužavėjo ne meistriškai grodamas smuiku ir įvairiais klavišiniais instrumentais, o tuo, kad, išgirdęs grojamą bet kokią natą, iš karto galėdavo ją tiksliai įvardyti. Šis gebėjimas stebino labiau negu virtuoziškas grojimas, atrodė, kad mažasis genijus gimdamas atsinešė paslaptingą talentą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Liudvikas Van Bethovenas - vienas garsiausių pasaulio kompozitorių, visiems laikams įėjęs į klasikinės muzikos istoriją. Jo sukurtos sonatos tikriausiai taip ir nepaliks pasaulinio garso orkestrų repertuaro, tačiau dažniausiai žmonės apie Bethoveną prisimena kai ką kito - jis gyvenimo pabaigoje apkurto ir savo kūrinių nebegirdėjo. Visgi, buvo ne visai taip - jis naudojosi muzikos perdavimu kaulais. Šiuo principu pagrįstas technologijas dabar neįtikėtinai pigiai galite naudoti ir jūs.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Šedevrą galima rasti ir šiukšlių dėžėje. Taip gali atsitikti, jei kūrėjas jaunas ir pernelyg reiklus sau. Toks buvo Billy Strayhornas, vos pradėjęs dirbti Duke`o Ellingtono orkestre.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Wolfgangas Amadeus Mozartas turėjo tų pačių ydų, kaip ir dabartiniai populiariosios scenos atstovai: jis buvo darboholikas, priklausomas nuo alkoholio, rūkė, LRT laidai „Klasika“ sako austrų genijaus smuiką į Lietuvą atvežęs W. A. Mozarto kūrybos mokslinių tyrimų instituto vadovas Ulrichas Leisingeris. „Gerai, kad tais laikais nebuvo daug galimybių įklimpti į narkotikus. Tačiau jis, tam tikra prasme, pats vedė save mirties link. [...] streptokokinė infekcija nesunkiai įveikė jį, sulaukusį vos 35 metų. Jeigu jis būtų buvęs nuobodus žmogus, gal būtų gyvenęs iki 100 metų, bet veikiausiai būtų rašęs nuobodžią muziką. Tad nežinau, kas geriau. Bet W. A. Mozartas [...] tikrai tapo popžvaigžde“, – įsitikinęs muzikologas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Niccolo Paganinis (1782–1840 m.) yra laikomas geriausiu smuikininku žmonijos istorijoje. N.Paganinis laikomas genijumi, kartais netgi šėtonu, mat buvo sunku patikėti, kad žmogus gali išdarinėti tokius dalykus su smuiku. Sklido gandai, kad kuomet N.Paganiniui buvo 6 metai, jo mama sudarė sandorį su velniu, išmainydama jo sielą į geriausio pasaulyje smuikininko karjerą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Progresuojantis kurtumas galėjo daryti didžiulę įtaką Ludwigo van Beethoveno muzikai, skatindamas rinktis žemesnes natas. L. van Beethovenas pirmą kartą apie dingstančią klausą užsiminė 1801 metais, būdamas 30-ies, skųsdamasis, kad jam sunku išgirsti instrumentų ir balsų skleidžiamas aukštas natas, praneša naujienų agentūra AFP.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mocarto kūrinių klausymas negerina žmogaus protinių gebėjimų, skelbia Austrijos mokslininkai, kurie paneigė 1993 m. atlikto tyrimo išvadas. Tuomet mokslininkai teigė, kad egzistuoja taip vadinamas „Mocarto efektas“, o klausantis kompozitoriaus muzikos žmonės gali geriau atlikti užduotis, tačiau eksperimentinio patikrinimo metu teorija nepasitvirtino.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kompozitorius Wolfgangas Amadeus Mozartas galėjo mirti dėl streptokokinės anginos komplikacijų, rodo olandų tyrimas, kurio rezultatai buvo paskelbti pirmadienį.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
1737-1738 metais Johannas Sebastianas Bachas sukūrė kantatą "O Jesu Christ, meins lebens licht" ("O Jėzau Kristau, mano gyvenimo šviesa"). Tarp kompozitoriaus įvardintų instrumentų figūruoja "du litusai". Tai - žmonijos užmirštas instrumentas, kurio nėra išlikę net iliustracijų. Nepaisant to, mokslininkai sugebėjo jį atkurti.
|
||