Archeologiniai radiniai Meksikoje (Istorija ir archeologija | Mokslas)
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dėl smarkaus lietaus netoli Patskuaro ežero Meksikoje sugriuvo senovinė piramidė, praėjus vos kelioms dienoms po to, kai Jutos valstijoje esančiame Arkų nacionalinis parke į Pauelo tvenkinį nuvirto įžymioji „Dviguba arka“. Kai kurių nuomone, tai gali būti artėjančių bėdų ženklas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Neseniai Meksikoje archeologai aptiko tikrą netikėtų radinių kupiną urvą, praneša „IFLScience“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vienoje majų piramidėje pietinėje Meksikos dalyje aptikti 20-ies nukirsdintų jaunų vyrų palaikai rodo, kad ši vieta galėjo būti paminklas mirties jėgoms. Aukos buvo suguldytos į dvi atskiras kapavietes, kurios galėjo būti iškastos 1200 metų skirtumu, o tai liudija, kad šis makabriškas paminklas tamsiosioms majų dievybėms tarnavo ne vieną šimtmetį, rašo iflscience.com.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai, žvelgdami į 800 metų senumo istoriją, priėjo prie išvados, kad Majapaną – Jukatano pusiasalio majų tautos kultūros ir politikos sostinę XIII-XIV mūsų eros amžiuje – galėjo sunaikinti sausra.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pačiame mieste aptikta pagrindinė aikštė, rūmai, namai, dirbtuvės su artefaktais, taip pat laidojimo vietos su mirusiaisiais.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Meksikos Antropologijos ir istorijos institutas pirmadienį (kovo 14 d.) pranešė, kad archeologai Templo Mayor archeologinėje vietovėje Meksiko mieste aptiko 500 metų senumo actekų altorių su 164 jūrų žvaigždėmis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Po to, kai 1521-aisiais ispanų karvedys Hernanas Cortesas su palyginti nedidele konkistadorų rinktine užkariavo actekų valstybės sostinę Tenočtitlaną (dabartinis Meksikas), per kruviną ispanų įsiveržimą nežuvę vietos gyventojai sukrovė altorių, kuriame buvo ir smilkytuvų, ir puodų su sudegintų žmonių pelenais. Dabar archeologai atkasė įspūdingą apie tenykštį laikmetį liudijančių daiktų kolekciją.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Meksikoje atliekant geležinkelio jungties statybos darbus archeologai rado gerai išsilaikiusią majų kanoją, kuri, kaip manoma, yra maždaug 1 000 metų senumo, pranešė šalies Nacionalinis antropologijos ir istorijos institutas (INAH).
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
1520 m. Zultépeco miesto (dabartinė Meksika) gyventojai užpuolė ispanų karavaną, kuriame buvo apie 450 žmonių. Per ateinančius aštuonis mėnesius jie rituališkai paaukojo visus belaisvius ir greičiausiai juos suvalgė, neseniai išsiaiškino archeologai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Praėjusią savaitę Meksikos archeologai rado daugiau nei 119 žmonių, įskaitant moterų ir keleto vaikų, palaikus šimtmečių senumo actekų „kaukolių bokšte“, kadaise klestėjusios actekų sostinės centre.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Meksiko mieste rastos actekų rūmų, kuriuose 1520 m. buvo kalinamas ir nužudytas imperatorius Montesuma II, liekanos.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Hidrospeleologai (narai, tyrinėjantys povandenines olas) atrado baugų povandeninį senųjų laikų moters kapą – moters, kuri gyveno Jukatano pusiasalyje mažiausiai prieš 9 900 metų, todėl ji tampa viena iš ankstyviausių žinomų dabartinės Meksikos gyventojų. Radinys išsiskiria ir tuo, kad moters kaukolė – stipriai deformuota.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naujausias tyrimas rodo, kad aukso luitas, 1981 m. rastas Meksiko parke, yra legendinio lobio – to, kurį prieš 500 metų iš actekų pagrobė Hernano Corteso vadovajami konkistadorai – dalis.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Meksikoje archeologai aptiko didelius rūmus, kuriuose prieš daugiau nei tūkstantį metų veikiausiai gyveno majų aukštuomenė, skelbia „Deutsche Welle“.