Matematikos teorijos (Matematika | Mokslas)
.
Neįtikėtina, bet tiesa: tikimybė gimti per Kalėdas yra mažesnė nei bet kurią kitą dieną – štai kodėl
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jei kas nors jūsų paprašytų atspėti jų gimtadienį, nepateikę jokios papildomos informacijos, turbūt pasijustumėte šiek tiek sutrikę. Juk tikimybė, kad atspėsite atsitiktinai, yra viena iš 365, tiesa?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Paprastai manoma, kad monetos metimas yra greitas ir teisingas būdas išspręsti ginčus. Kai moneta metama, kas nors šaukia „skaičius“ arba „herbas“, ir manoma, kad tikimybė, kad iškris vienas arba kitas yra 50/50. Tačiau kas jei galimybės iš tiesų nėra vienodos? – kelia klausimą leidinys „New Atlas“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Naujas tyrimas rodo, kad matematinė analizė gali būti naudojama bandant suprasti sudėtingą tikimybę, susijusią su loterija. Iš to kyla klausimas, ar egzistuoja minimalus bilietų skaičius, kurį reikėtų nusipirkti siekiant užsitikrinti laimėjimą? Mančesterio universiteto (JAV) matematikai nustatė, kad taip. Vis dėlto tai nereiškia, kad šis metodas padės praturtėti, teigia „IFLScience“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Praėjusio amžiaus dešimtajame dešimtmetyje rumunų ir australų ekonomistas Stefanas Mandelis su nedidele komanda dalyvaudavo loterijose ir jas nuolat laimėdavo.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Du vidurinės mokyklos moksleivės teigia, kad pasinaudojusios trigonometrija, įrodė Pitagoro teoremą – apie ką matematikai manė, kad tai neįmanoma.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tyrėjai praleido dešimtmečius, bandydami atrasti formą, kuri galėtų sukurti unikalų modelį, ir galiausiai jiems pavyko.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jis yra jūsų asmens tapatybės dokumente. Pagal jį dažnai atpažįstami nusikaltimą padarę nusikaltėliai. Jis padeda seniems draugams jus atpažinti gatvėje, net ir praėjus daugeliui metų. Jūsų veidas – jis toks neatskiriamas nuo jūsų tapatybės, kad dabar juo galima atrakinti net išmaniuosius telefonus, „įleisti“ į biurą ar namus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Bernhardas Riemannas, Hermannas von Helmholtzas, Erwinas Schrödingeris. Jei universitete studijavote matematiką ar fiziką, beveik neabejotinai esate girdėję šiuos vardus – jie visi yra savo srities legendos.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Matematikos problema yra panaši į japonišką galvosūkį sudoku, tik gerokai sudėtingesnė.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Apibendrinant, mokslinis dėsnis yra stebimo reiškinio aprašymas. Juo nepaaiškinama, kodėl reiškinys egzistuoja arba kas jį sukelia – reiškinio paaiškinimas vadinamas moksline teorija. Manyti, kad atlikus pakankamai tyrimų, teorijos virsta dėsniais, yra klaidinga.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jei Izaokas Niutonas staiga iššoktų iš laiko mašinos, jis apsidžiaugtų pamatęs, kaip toli pažengė fizika. Dalykai, kurie prieš kelis šimtmečius buvo labai paslaptingi, dabar dėstomi fizikos pradžiamokslyje. Tačiau net ir su tokia pažanga, mūsų visatoje egzistuoja daugybė dalykų, kuriems mokslininkai tiesiog... neturi atsakymo. Štai keletas iš didžiausių neatsakytų klausimų, keliančių fizikams galvos skausmus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Skrydis lėktuvu. Šuolis su parašiutu. Pasivažinėjimas motociklu. Tiesiog išėjimas pasivaikščioti į gatvę. Mes suprantame, kad teoriškai darydami bet kurį šių dalykų galime mirti – nors tikimybė labai maža. Tačiau kaip palyginti tikimybes mirti nuo skirtingų priežasčių ir suprasti, kurios veiklos yra pavojingiausios? Tai padaryti padeda mikromortai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dažnas iš mūsų pirmą kart su pi susidūrėme ir išgirdome per matematikos pamokas. Taigi, kas yra pi ir kokia jos kilmės istorija?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Atradimas, kad fundamentalus fizikos dėsnis negali būti tiksliai apibrėžtas, kelia klausimą apie mūsų žinomos matematikos gebėjimą išsamiai aprašyti tikrovę
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dar vienas Dr D. Zanevičiaus straipsnis. Šįkart jis siūlo racionaliau pažvelgti į eksponentinę funkciją ir rasti jai tinkamesnę vietą mūsų gyvenime. Ir čia nehiperbolizuojant.