Matematinės programos (Matematika | Mokslas)
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
1957 m. Sovietų Sąjungai paleidus pirmąjį pasaulyje dirbtinį palydovą „Sputnik“, amerikiečius ištiko panika.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kaip atrodytų mūsų kasdienybė, jei kompiuteriu tegalėtume atlikti matematinius veiksmus, o naršyti internete ar žiūrėti filmus būtų neįmanoma? Kompiuterio pavadinimas kilęs iš žodžio, reiškiančio „skaičiuoti“ (angl. compute), jis būtų tik tam skirtas, jei ne keletas genialių žmonių, kurie įžvelgė šiame prietaise gerokai didesnį potencialą. Tarp jų buvo ir Ada Lovelace – pirmoji programuotoja pasaulyje, gyvenusi laikais, kai kompiuteriai dar net neegzistavo.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
<i>Vis tobulėjantys kompiuteriai pateikia matematinius įrodymus, kurių žmonėms praktiškai neįmanoma patikrinti. Ar tai reiškia, kad mate
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jono Johanseno programa suveikė. Norvegijos paauglys stebėjo, kaip į jo kompiuterį iš DVD siunčiama 200 megabaitų neseniai išleisto filmo „Matrica“. Programa, kurią jis ir dar du nežinomi žmonės sukūrė 1999-aisiais, buvo pavadinta DeCSS. Jų projekte jau buvo didžiulio sambrūzdžio užuominų. DeCSS leido žmonėms pasiekti komercinių DVD įrašų turinį be leidėjo sutikimo.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Sukurta programėlė, kuri leidžia kiekvienam sužinoti teisingą matematikos uždavinio atsakymą, vos į jį nukreipus telefono kamerą.
|
||