Vandens telkinių tarša
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ar kada nors pasvajojote, kad, atvykę į Baltijos pajūrį, galėsite džiaugtis turkio spalvos skaidria ir šilta jūra? Neabejoju, kad taip. Taip pat neabejoju, jog mūsų nuostabi ir išskirtinė Baltija traukia savo unikalumu – neveltui kiekvieną vasarą paplūdimiai būna pilni poilsiautojų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Aplinkos ministerija primena, kad nuo kovo 16 d. iki kovo 31 d. visuose vandens telkiniuose draudžiama plaukioti laivais su vidaus degimo varikliais.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pirmosiomis pavasario dienomis daugelyje Lietuvos vietų stebimas atlydis. Specialistai perspėja – pavasarinis atlydys skatina gruntinio vandens cheminės sudėties pokyčius. Tai gali lemti šulinio ar gręžinio vandens kokybės staigų pablogėjimą. Didžiausios šalyje vandentvarkos bendrovės „Vilniaus vandenys“ ekspertai gyventojams pataria – jei naudojate šulinių ar gręžinių vandenį maistui, atšilus orams, nepamirškite pasitikrinti, ar vanduo tebėra tinkamas gerti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Trečiadienį Aplinkos apsaugos departamentas (AAD) gavo pranešimą iš AB „Orlen Lietuva“, kad prie Būtingės naftos terminalo plūduro, baigiant tanklaivio krovą, į Baltijos jūrą išsiliejo apie 300 litrų naftos. AAD specialistai teigia, kad šiandien teršalai pasieks Latvijos teritorinius vandenis. Jie taip pat pabrėžia, kad bus siekiama nustatyti, koks yra į aplinką patekusių teršalų kiekis, tai pat įvertinti aplinkai padarytą poveikį, suskaičiuoti žalą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Bosnijoje ir Hercegovinoje esančio istorinio Višegrado miesto lankytojus pirmiausia pasitinka didžiulis plūduriuojantis atliekų sąvartynas. Tonos šiukšlių, daugiausia plastikinių butelių, kelia grėsmę vietos turizmui, o baiminamasi ir to, kokį poveikį žmonių sveikatai turės galiausiai sudegintos šiukšlės.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Aplinkos apsaugos agentūros Aplinkos būklės analitikos centro Vandenų būklės vertinimo skyrius paskelbė 2022 m. Lietuvos upių, ežerų ir tvenkinių vandens kokybės žemėlapius.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Susidomėjimas tvarumu Lietuvoje auga kasmet – gyventojai vis daugiau dėmesio skiria prekių pakuotėms arba įsigyja daiktus iš antrų rankų. Tačiau „Vilniaus vandenų“ užsakymu „Spinter tyrimų“ atlikta apklausa rodo, kad tvarūs kasdieniai įpročiai buityje dar nėra susiformavę, nes į nuotekas dažnai metamos įvairios atliekos, kurių vieta – mišriųjų atliekų konteineriuose.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Žmogaus išmatose esančios maistinės medžiagos nukeliauja į vandenynus ir sąvartynus. Tačiau yra daug geresnių žmogaus išmatų panaudojimo būdų, nei nuleisti jas į kanalizaciją.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nekilnojamojo turto plėtros bendrovės „Darnu Group“ įsteigtas „Darnių iniciatyvų paramos fondas“ kartu su Lietuvos hidrobiologų draugija šiuo metu atlieka pirmąjį kompleksinį Neries upės tyrimą 24 km atkarpoje, Vilniaus miesto teritorijoje. Pirminiai tyrimo rezultatai rodo, kad bendra upės ekologinė būklė yra gera, tačiau ji ženkliai prastėja ties pietine miesto dalimi. Galutinius Neries tyrimo rezultatus ir rekomendacijas jos būklei gerinti planuojama pristatyti jau šių metų rudenį.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ar daug atrastume lietuvių, kurie bent vieno savaitgalio vasarą nepraleistų prie Baltijos jūros, gulėdami ant jūros bangų skalaujamo smėlėto kranto? Tikriausiai ne. Bet lažinuosi, kad tik keletas iš apgulančių pajūrį ir besimėgaujančių gaiviu jūros vandeniu poilsiautojų pagalvoja apie tai, iš kur tas vanduo atsiranda.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Praėjus beveik 12 metų po Fukušimos branduolinės katastrofos, Japonijos valdžios institucijos ruošiasi išleisti apdorotas radioaktyvias nuotekas į Ramųjį vandenyną, rašo sciencealert.com.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vienas iš labiausiai plastiku užterštų paukščių visame pasaulyje tyliai kenčia nuo naujos, dar tik atsirandančios ligos, kurią mokslininkai pavadino „plastikoze“, rašo sciencealert.com.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jau daugiau nei trisdešimt metų nuo paskutinio XX amžiaus dešimtmečio jūra į Prancūzijos Bretanės krantus vis išmeta vieną ar kitą laidinį katino Garfieldo telefoną. Ryškiai geltonos spalvos plastikiniai garsiojo animacinio personažo tematikos telefonai prie vandens kartais pasirodydavo net šimtais, bet niekas nežinojo, kaip jie ten atsidūrė.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Gamtoje, kol neįsikiša žmogus, atliekų nėra – viskas vyksta cikliškai. Fenomeną, kurį vadiname „atliekos“, sukūrė žmonės. Visgi jie kol kas sunkiai dorojasi su šiuo pačių sukurtu iššūkiu. Tad šiandien prastas atliekų tvarkymas ženkliai prisideda prie klimato kaitos ir oro taršos bei tiesiogiai veikia daugelį ekosistemų ir rūšių. Ypač aktuali plastiko atliekų gausa.