Panika
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Su skiepais jums į kūną bus sušvirkštas elektroninis čipas, nuodai arba pats virusas, tikina vakcinų priešininkai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pasak psichiatro, psichoterapeuto Vilniaus universiteto docento Eugenijaus Laurinaičio, dabartinė padėtis yra tikrų tikriausia krizė. Todėl nenuostabu, kad kai kurie žmonės patiria dažnesnius panikos priepuolius ar nerimą. Laidoje „Sveikatos receptas“ psichoterapeutas papasakojo, kaip nuo to apsisaugoti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Gali atrodyti, kad vaikai ir paaugliai nesidomi sveikatos temomis, neseka naujienų apie COVID-19 virusą. Bet jie stebi ir klauso tos informacijos, kuria dalinamės mes, suaugusieji. Jei jaučiame nerimą – natūralu, kad jį perduodame ir vaikams. Girdėdami nuolatinę informaciją medijose ir dalindamiesi nuomonėmis su draugais, jie pasidaro savas išvadas. Užuot palikę šią edukaciją žiniasklaidai ar draugams, mes, tėvai, turėtume padėti vaikams ir paaugliams geriau suprasti, kas vyksta Lietuvoje ir pasaulyje. Erudito licėjaus psichologė Rūta Žiaunienė dalijasi patarimais su tėvais, auginančiais vaikus nuo 2 metukų iki paauglystės: ką ir kaip kalbėti su savo vaikais apie plintančią ligą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Baimė, nerimas, vietomis peraugantys į paniką – tai emocijos, lydinčios daugelį žmonių netikrumo ir nežinios kupinas pastarąsias dienas, savaites, gal net mėnesius.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Koronavirusas, kaukės, tuščios lentynos, dezinfekcinis skystis, atšaukiami renginiai, pamokos – šiuos žodžius jau daugiau nei mėnesį kone kasdien girdi Lietuvos gyventojai. Nors šalyje dar fiksuoti tik keli koronaviruso atvejai, tam tikri panikos ženklai toliau kursto ne tik susidomėjimą, bet ir kitas emocijas – pyktį, nepasitikėjimą. Kol valdžia ramina, specialistai siūlo kaip blaiviai vertinti grėsmę.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pastarosiomis dienomis iš įvairiausių pasaulio valstybių sklido nuotraukos, kuriose matomos nušluotos parduotuvių lentynos – dėl koronaviruso baimės jos ištuštėjo ir Uhane, ir Honkonge, ir Singapūre, ir Milane, ir Japonijoje. Daugiau ilgo galiojimo produktų į vežimėlius krovėsi pirkėjai ir Lietuvoje. Sociologai tokį elgesį vadina „panikos paskatintu pirkimu“, rašo „Science Alert“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pasaulio sveikatos organizacijos duomenimis, net ketvirtadalis Europos gyventojų kenčia nuo nerimo sutrikimų, nuo 20 iki 40 proc. pas šeimos gydytojus besikreipiančių kaip pagrindinę priežastį nurodo psichikos sutrikimus, tarp kurių dažniausiai pasitaiko depresija, o antroje vietoje – nerimo sutrikimai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Baimė, kad miršti, ištiko infarktas, kad gali netekti sąmonės, išprotėti. Taip panikos atakos metu gali jaustis žmogus. Depresijos gydymo centro psichologės Rimantės Ancelės teigimu, panikos atakos dažniausiai kyla staiga, atrodo nenuspėjamos ir nekontroliuojamos, paprastai trunka 5-20 minučių.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vienam vyrukui iš Didžiosios Britanijos labai pasisekė, nes po mažos smegenų dalies pašalinimo operacijos jis pabudo atsikratęs jį visą gyvenimą varginusios vorų baimės – arachnofobijos.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pietų Korėjoje atliktas tyrimas su paaugliais parodė, kad priklausomybė nuo išmaniojo telefono ir interneto tiesiogiai proporcinga polinkiui į probleminį elgesį ir psichinių ligų rizikai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Panikos priepuoliai – sunkus sveikatos sutrikimas, rašo timesofindia.com. Staigius, netikėtus, neišprovokuotus panikos priepuolius paskatina nelaimės baimė ar baimė prarasti kontrolę. Nesiimant priemonių gali išsivystyti sunkesnis sveikatos sutrikimas – panikos sindromas, kuris gali turėti padarinių gyvenimui ir darbui.
|
||