Grybai
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mūsų planetoje auga, ko gero, šimtai „magiškų“ grybų rūšių, kurių sudėtyje yra haliucinogeno psilocibino, tačiau glotniagalvių (Psilocybe) genties grybų tyrimų daugelyje pasaulio regionų atlikta per mažai arba neatlikta visai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Surasta sveika varlė, kurios kūno šone išaugo mažytis grybas – tai pirmas kartas, kai toks dalykas pastebėtas ant gyvo gyvūno audinio. Žinoma, tai gerokai nustebino mokslininkus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vyras, suvalgęs labai paplitusių valgomųjų grybų, su skausmingu bėrimu visame nugaros plote atsidūrė skubios pagalbos skyriuje.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Įkvėpti 1984 m. filmo „Terminatorius“, mokslininkai sukūrė gyvą odą iš grybienos. Tokią odą, kuri gali jausti šviesą ir prisilietimą, vieną dieną būtų galima naudoti kaip tvarų ir biologiškai skaidų elektronikos jutiklį.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Rudens sezonu išmanusis įrenginys tampa nepamainomu ir grybautojams. Telefono ekrane nepatyrę grybų mylėtojai gali pasitikrinti grybų rūšis, pažinti kitus augalus, o bet kuriam grybautojui nepasiklysti praverčia žemėlapių programėlės. Tiesa, ekspertas pataria kai kuriais nustatymais būtinai pasirūpinti dar prieš keliaujant į mišką.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prasidėjus grybavimo sezonui, verta prisiminti, kurie grybai pagardina kasdienius patiekalus ir kuriuos verčiau palikti miške. Anot grybų pasaulio edukatorės Aurelijos Plūkės, nereikėtų vadovautis mitais, atpažįstant nuodingus grybus. Prisirinkus šių miško gėrybių, verta nusimanyti ir apie tinkamą grybų įtraukimą į mitybos racioną. Dr. Edita Gavelienė pataria nepiktnaudžiauti grybais, nes jų sudėtyje yra skaidulų, kurias žmogaus organizmas virškina sunkiau. Taip pat prekybos tinklo „Rimi“ komercijos operacijų vadovės Olgos Suchočevos teigimu, grybų paklausa šiuo metu išaugusi – tai rodo, kad šie produktai nepraranda savo populiarumo.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai identifikavo galimą priešnuodį vienam iš nuodingiausių pasaulio grybų – žalsvajai musmirei. Bandymų su pelėmis metu naudodama CRISPR, komanda nustatė, kad JAV Maisto ir vaistų administracija (FDA) jau patvirtinta cheminė medžiaga gali neutralizuoti toksiną ir išgelbėti gyvybes – tačiau yra dar keletas problemų.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Medžių kenkėjai vabalai turi neįtikėtinai galingus sąjungininkus – grybus, kurie modifikuoja natūralias medžių išskiriamas apsaugines medžiagas ir medžių gynybos sistemas nukreipia prieš patį medį. Eurazines egles gadinančios kinivarpos visos Europos miškuose sunaikino milijonus spygliuočių. Naujausi tyrimai rodo, kad grybai buvo pagrindiniai veiksniai, dėl kurių buvo išnaikinta tokia medžių gausybė. Šie grybai pakeičia medžių išskiriamas chemines medžiagas taip, kad sukurtų kvapą, priviliojantį kinivarpas. Dėl klimato kaitos Europos miškai tampa vis labiau pažeidžiami vabzdžių, dėl to šių ryšių tyrimai gali padėti moksliniams sukurti gaudykles medžių kenkėjams.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Klimato krizė didina pasėlius naikinančių grybų daromą žalą ir kelia pasaulinės sveikatos katastrofos pavojų, praneša „The Guardian“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Grybai atlieka svarbų vaidmenį miškų ekosistemose. Vienas iš pavyzdžių yra ektomikoriziniai grybai, aptinkami ant pušų, ąžuolų ir beržų. Šie grybai auga aplink medžių šaknis, o jų grybiena išsivysto į didžiulius požeminius tinklus, kurie tarsi miško internetas jungia dirvožemį ir augalus. Per grybieną iš dirvožemio medžiams elektriniu signalu perduodama informacija bei gyvybiškai svarbios medžiagos.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Jeigu grybai iš tikrųjų bendrauja tarpusavyje, naujausias tyrimas įvardija, kad tinkamiausias metas pasiklausyti jų pokalbių būtų po lietaus, rašo Iflscience.com.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pripažindama, kad būtina skubiai atlikti tyrimus ir plėtrą grybelinių infekcijų srityje, Pasaulio sveikatos organizacija (PSO) sudarė prioritetinių patogenų sąrašą, pabrėždama, kad šiems potencialiai mirtiniems grybams reikia skirti ypatingą dėmesį.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Retas violetinis organizmas medžioja vorus, o jo elgesys primena „zombių“ giminaičius, rodomus apokaliptiniame seriale „The Last of Us“ (liet. Paskutinieji iš mūsų), rašo „The Guardian“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vakarų Anglijos universiteto mokslininkų komandos nariai sukūrė „grybų kompiuterį“, kuriuo nori formuoti būsimų smegenų ir kompiuterio sąsajos architektūrą.