Nitratai
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Perdirbti mėsos gaminiai – produktai, netinkami vartoti kasdien, LRT TELEVIZIJOS laidoje „Vartotojų kontrolė“ sako VU Visuomenės sveikatos katedros vadovas profesorius Rimantas Stukas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Virinti vandens daugiau nei kartą nepatartina. Taip yra todėl, jog vanduo iš čiaupo turi daug priemaišų – nuo druskų iki mineralų. Kaitinant vandenį, keičiasi jo cheminė sudėtis ir šios pasikeitusios medžiagos patenka į mūsų organizmą. Kuo daugiau kartų šildomas vanduo, tuo labiau keičiasi jo cheminė sudėtis, rašo portalas chemistry.about.com.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pagal Pasaulinės sveikatos organizacijos (PSO) rekomendacijas, per parą vaisių ir daržovių reikia suvalgyti ne mažiau kaip 400 gramų, tačiau, tyrimų duomenimis, Lietuvos gyventojams tai sunkiai įveikiama užduotis. Negana to, rinkdamiesi daržoves, neretai žmonės daro klaidą manydami, jog, tarkime, mažas šviežas mažas agurkas – sveikiausias.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Visos jūsų mėgstamos dešros, rūkyti lašiniai, mėsos vyniotiniai ar kumpiai – tai peilis jūsų sveikatai ir gyvybei, LRT TELEVIZIJOS laidoje „Klauskite daktaro“ sako Lietuvos sveikatos mokslų universiteto profesorius Alvydas Unikauskas. Todėl jis siūlo įsivaizduoti, kiek riekelių tokios dešros suvalgytumėte, jei vietoje visiems žinomo žymėjimo „E“ mėsos gaminių etiketėse atsidurtų žodžiai „vėžys“, „cukrinis diabetas“, „Alzheimeris“ ar tiesiog „mirtis“.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Natūralūs nitratai – tai medžiagos, labai naudingos mūsų širdžiai. Taip teigia LRT TELEVIZIJOS laidos „Klauskite daktaro“ vedėjas Alvydas Unikauskas. Jis sako, kad natūralių nitratų daugiausiai yra burokėliuose, gražgarstėse, rabarbaruose, kalendrose, bazilikuose ir kituose produktuose.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pasidarė įprasta žiemą valgyti šviežius agurkus, salotas, pomidorus, ridikėlius iš prekybos centrų. Valgome tas daržoves ir galvojame, kad gauname dozę vitaminų ir stipriname imuninę sistemą. O kaip yra iš tiesų? Kiek nitratų gauname su pramoniniu būdu užaugintomis daržovėmis ir kaip jie kenkia žmogaus organizmui?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Įvairiausių teršalų pilnoje mūsų kasdienybėje vaisius galima plauti indų plovikliu ir tikėtis, kad pačiame vaisiuje pesticidų kiekis atitinka saugos reikalavimus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vegetarai gyvena ilgiau, o vegetarizmo naudą ypač jaučia vyrai, teigia amerikiečių mokslininkai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Mokslininkai skelbia tyrimo rezultatus, paaiškinančius, kodėl špinatai, kurių nauda sveikatai plačiai pripažįstama, teikia tiek energijos. Jų teigimu, taip yra ne dėl geležies, kaip kad manyta anksčiau. Pasirodo, teigiamą špinatų poveikį gali lemti šios daržovės lapuose esantys natūralios kilmės nitratai. Yra atlikta ir daugiau tyrimų, atskleidžiančių teigiamą nitratų poveikį organizmui.
|
||