Širdis ir kraujagyslės (Žmogus ir medicina | Mokslas)
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Aukštas kraujo spaudimas ir stresas bei nerimas – dažni palydovai. Tą rodo ir šį pavasarį išaugęs nereceptinių vaistų širdžiai ir kraujotakai gerinti pardavimas. Tokių preparatų kaip širdies lašai ar gudobelių ekstraktas gyventojai karantino laikotarpiu pirko beveik penktadaliu daugiau nei pernai tuo pat metu, skaičiuoja BENU vaistinė. Vaistininkas Marius Lukštaraupis atkreipia dėmesį, kad preparatus širdžiai reikėtų vartoti atsakingai, o stresui ir kraujospūdžiui suvaldyti siūlo ir kitokių būdų, rašoma pranešime spaudai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Milijonai žmonių nė nenutuokia, kad buvo patyrę tylųjį miokardo infarktą ir kad rizikuoja patirti dar vieną širdies smūgį, kuris padarys dar daugiau žalos arba netgi bus mirtinas, rašo nytimes.com.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pagrindiniai rizikos veiksniai, kurie apsunkina galimybes užsikrėtusiems koronavirusu išgyventi – amžius ir gretutinės ligos.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pernelyg aukštas kraujospūdis gali būti pavojingas. Neseniai mokslininkų atlikti tyrimai parodė, kad beveik kas trečias žmogus kenčia nuo pernelyg aukšto kraujospūdžio. Ir čia pat pateikė atsakymų, kas gali padėti jo išvengti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Koronaviruso COVID-19 sukeltas pasekmes Lietuvos gyventojai gali jausti dar ne vieną dešimtmetį. „Ilgalaikis priverstinis karantinas, ribotas fizinis aktyvumas ir neteisinga mityba gali sukelti širdies ir kraujagyslių ligų protrūkį, jei lietuviai nesirūpins jų prevencija“, - sako Vilniaus universiteto ligoninės Santaros klinikos gydytoja kardiologė Milda Kovaitė.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Moterų gyvenimas nėra lengvas. Gimdymas, pavyzdžiui, tikrai nėra lengva užduotis. Moterys taip pat labiau jaudinasi dėl vaikų. Ir karjeros joms dažnai būna siekti sunkiau. O kur dar vyrai, manantys, kad priekabiavimas yra priimtina flirto forma. Tačiau nepaisant viso to, moterys gyvena ilgiau nei vyrai. Naujas net 160 tūkstančių žmonių 27 šalyse įtraukęs tyrimas atskleidė vieną iš priežasčių, kodėl taip yra.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Beveik 21 tūkst. Lietuvos gyventojų, arba, net 54,6 proc. visų 2019 m. mirčių buvo nuo kraujotakos sistemos ligų – šokiruojančią išankstinę statistiką užfiksavo Higienos instituto Sveikatos informacijos centras. Mokslininkai tikina, kad tokios kraujotakos sistemos ligos kaip insultas, miokardo infarktas, širdies ritmo sutrikimai – viena opiausių problemų ir nesveiko gyvenimo būdo pasekmių, kurių buvo galima išvengti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vos vienas kraujo lašas gali padėti nustatyti daugelį ligų. Medikai informuoja, kad žmonėms geriausia bent kartą per metus pasitikrinti kraują, nes tokie tyrimai gali padėti atpažinti ir besimptomes ligas. Žinoma, kaip laidoje „Delfi diena“ pabrėžė Elvyra Žolobovska, Nacionalinio vėžio instituto (NVI) laboratorinių tyrimų skyriaus vedėja, kraujo tyrimų dažniausiai neužtenka, nes po jų, esant būtinybei, atliekama ir daugiau tyrimų, tačiau tai gali būti pirmas ir labai svarbus žingsnis siekiant identifikuoti ligą, o dabartinėje pandemijos situacijoje – net koronavirusą.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Anksčiau manyta, kad pagrindinis koronaviruso taikinys – plaučiai. Dabar gydytojai supranta, kad jis pažeidžia kone visus gyvybiškai svarbius organus
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Vokietijos leidinys „Süddeutsche Zeitung“ skelbia Roberto Kocho instituto (RKI) – Vokietijos federalinės vyriausybės agentūros ir tyrimų instituto, atsakingo už ligų kontrolę ir prevenciją, mokslininkų apibendrintus duomenis, kuriuos jie gavo ištyrę nuo koronaviruso mirusius pacientus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Dr. Alexas Spyropoulas ieško atsakymo į svarbų klausimą, susijusį su sunkia naujojo koronaviruso sukeliamos ligos COVID-19 forma sergančiais žmonėmis. Klausimas skamba taip: jeigu gydytojai tokiems pacientams skiria gydomąją dozę kraują skystinančio preparato, ar jie išgelbėja jų gyvybes?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kas antras žmogus Lietuvoje miršta nuo širdies ir kraujagyslių ligų – mirštamumas triskart didesnis nei Europos sąjungos vidurkis. Kaip teigia gydytoja kardiologė Sigita Glaveckaitė, pagrindinė tokių liūdnų skaičių priežastis – per mažas lietuvių dėmesys savo sveikatai, žalingi įpročiai, „tyliųjų žudikų“ ignoravimas.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ligoninių priėmimo, ambulatorinių konsultacijų skyriuose, poliklinikose, kur visada būna apgultis ir dienos pralaidumas siekia šimtus žmonių, dabar – keistai tuščia ir tylu. Didelis pacientų srautas išlieka tik į skyrius, kurie priima karščiuojančius, turinčius COVID-19 simptomus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pasaulyje siautėjantis koronavirusas itin pavojingas žmonėms, esantiems rizikos grupėje, tarp kurių yra ir sergantys širdies ir kraujagyslių ligomis. „Delfi TV“ laidoje „Sveikatos receptas“ Lietuvos kardiologų draugijos prezidentė, širdies nepakankamumo ekspertė prof. Jelena Čelutkienė pasakojo, ką jie turėtų žinoti.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Statistika rodo, jog išsivysčiusiose šalyse maždaug trečdalis visų mirčių yra kardiovaskulinės – dėl širdies ir kraujagyslių ligų. Ne išimtis ir Lietuva. Sergantieji širdies ir kraujagyslių ligomis koronaviruso pandemijos metu turi būti ypač atsargūs, perspėja medikai.