Bendros švietimo tendencijos
.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Moksleivių sąjunga klaidą brandos egzaminų rezultatuose vadina absurdiška: jaunuoliams tai kelia paniką.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ką šalies mokyklos turi daryti, kad visi joje besimokantys vaikai – ir tie, kurie turi individualių poreikių, ir jų bendraklasiai – galėtų pilnavertiškai mokytis kartu vienoje klasėje, darydami individualią pažangą pagal savo turimą potencialą?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Tikslieji mokslai, tokie kaip matematika ar fizika, nemažai daliai Lietuvos moksleivių yra tapę galvos skausmu, o tai daro įtaką ne tik patikrinimų ar egzaminų rezultatams, bet ir būsimiems profesiniams pasirinkimams. Darbdavių atstovai pastebi, kad moksleiviai retai supranta, kaip šiuos mokslus pritaikyti gyvenime ir kokias perspektyvas jie atveria, todėl būtina padėti jiems suprasti, kad viskas yra įveikiama, o mokytis verta ne vien egzaminui, bet ir karjerai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Lietuvos švietimo sistemoje dažnai atsigręžiama į Skandinavijos šalis, o ypatingai Suomiją, kurioje vyrauja holistinis ugdymas. Ši sąvoka Lietuvoje – retai sutinkama, todėl siekdama šviesti visuomenę ir kartu su ekspertais gvildenti ugdymo klausimus KTU doktorantė kartu su kolegėmis kuria „gretaedu“ tinklalaidę.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Nors karas Ukrainoje jau skaičiuoja trečius metus, tai nesustabdo šalies siekio ne tik išlaikyti aukštojo mokslo potencialą, bet ir toliau jį stiprinti. Visos Europos mastu itin skatinamos nuotolinės veiklos ir iniciatyvos, į kurias gali įsitraukti šios šalies aukštojo mokslo bendruomenė. ATHENA Europos universitetų aljansas, kuriam priklauso ir Vilniaus Gedimino technikos universitetas (VILNIUS TECH), plečia savo nuotolinių veiklų pasiūlą studijuojantiems Ukrainoje, rašoma pranešime žiniasklaidai.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Prieš kurį laiką abiturientai sprendė, kuriuos brandos egzaminus jie ketina laikyti 2024-aisiais. Savo pasirinkimą jie formavo pagal tai, kokių egzaminų reikės norint įstoti į savo svajonių specialybę. Prieš tai būsimieji studentai, tikėtina, domėjosi, kokia yra studijų programų pasiūla. Tik ar kada teko pagalvoti, kaip ji atsiranda?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Trečiakursė Kamilė, iš studijų skubėdama į darbą, svajoja apie tai, kaip būtų puiku, jei paskaitas galėtum žiūrėti kaip internetinės televizijos serialą – kada nori ir kur nori. Vytautas, jau porą metų norintis keisti specialybę, tikrina universitetų studijų programas – dalį dėstomų dalykų jis puikiai išmano, bet neturi jokio tai patvirtinančio diplomo. Rasa, sumaniusi patobulinti viešojo kalbėjimo įgūdžius, lygina internetinių kursų kainas Kembridže ir Harvarde.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kiekvienais metais, lapkritį, šimtams tūkstančių korėjiečių išaušta svarbiausia jų gyvenime diena. Ta proga sustoja visa šalis – tam nutupdomi net lėktuvai. Taigi, kas tądien Korėjoje vyksta tokio svarbaus?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
„Kam man gyvenime šito reikės?“ – vienas dažniausių mokinių užduodamų klausimų. Paprastai pateikiamas vienas ir tas pats atsakymas – išmokti reikia, nes laukia testas ar egzaminas, kurį reikės išlaikyti. Jau kurį laiką kalbama, kad šiuolaikinio mokinio toks mokymasis tik dėl pažymio nemotyvuoja, o mokykla turi rengti ne tik egzaminui, bet ir gyvenimui, tolygų dėmesį skirdama mokinių protiniam (IQ) ir emociniam intelektui (EQ).
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pranašaujama, jog nuo 2023 iki 2030 metų bendras metinis švietimo technologijų sektoriaus augimo tempas padidės net 13,6 proc. Šias prognozes tik patvirtina interneto profesionalų ir švietimo specialistų, švietimo politikos formuotojų ir šios srities lyderių iš viso pasaulio įžvalgos, pateiktos tarptautinėje konferencijoje „World WebSummit 2023“ Lisabonoje ir Berlyne vykusioje švietimo konferencijoje „OEB 2023“. Pagrindinis šių metų akcentas – naujausios internetinio ir skaitmeninio mokymosi tendencijos ir naujovės bei naujausių technologijų įtaka švietimui.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Lietuvių architektų iniciatyva „Rebuild the Wonderful“ kartu su Ukrainos vyriausybe ir verslo atstovais bei architektų komandomis iš Lietuvos, Estijos ir Vengrijos sukūrė naujus Ukrainos mokyklų transformacijos principus. Šie 12 vertybinių principų yra naujos Ukrainos mokyklos reformos dalis, pagal kuriuos bus ne tik atstatomos, bet ir pertvarkomos visos šalies mokyklos. Ukraina bus pirmoji šalis rytų ir centrinėje Europoje, transformuojanti sovietmetyje statytas mokyklas ne tik pagal techninius, bet ir vertybinius reikalavimus.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Ką galėtume padaryti, kad padėtume Lietuvai patekti tarp TOP 10 geriausių švietimo sistemų pasaulyje? Naujas galimybes atveria technologijos – edukacinių technologijų (EdTech) testavimas užsienio valstybėse yra itin populiari praktika, globalių žaidėjų žemėlapyje vis daugiau dėmesio pritraukia ir sprendimai iš Lietuvos.
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Kalbant apie dirbtinį intelektą (DI), vieni jo baiminasi, kiti priešingai – teigia, kad išnaudoti jo siūlomas galimybes tiesiog būtina. Kai kuriems švietimo pasaulio atstovams kelia nerimą faktas, kad dabar vietoj moksleivių ar studentų žinių ir gebėjimų turės vertinti dirbtinio intelekto išmonę, mat ne paslaptis, kad neretas jaunuolis nevengia pasinaudoti DI. Konkrečiau – bene populiariausiu jo įrankiu, pokalbių robotu „ChatGPT“. Kiek realūs nuogąstavimai, kad ateityje mokslinių darbų rašymas nebeteks prasmės, nes juos vietoj studentų parengs DI?
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/b_discusion.jpg)
![](http://185.58.65.36:9690/technologijos/reitingas.png)
Pastaraisiais metais antrosios užsienio kalbos mokymasis bei jos pasirinkimo klausimas mokyklose tapo itin aktualus ir opus. Šiuo metu mokiniai gali rinktis iš trijų opcijų – rusų, vokiečių arba prancūzų, diskusijose jau atsiranda ir lenkų bei ispanų kalbos.